# Uradni list L 10/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.010.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 10 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5315. januar 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.010.slv

Uradni list

Evropske unije

L 10

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5315. januar 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 29/2010 z dne 14. januarja 2010 o registraciji imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Skilandis (ZTP)) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 30/2010 z dne 14. januarja 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pesca di Verona (ZGO)) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 31/2010 z dne 14. januarja 2010 o registraciji imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Idrijski žlikrofi (ZTP)) | 5 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 32/2010 z dne 14. januarja 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Jihočeská Zlatá Niva (ZGO)) | 7 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 33/2010 z dne 12. januarja 2010 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi | 9 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 34/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 10 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 35/2010 z dne 14. januarja 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10 | 12 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Sveta 2009/162/EU z dne 22. decembra 2009 o spremembi nekaterih določb Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost | 14 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 29/2010 z dne 14. januarja 2010 o registraciji imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Skilandis (ZTP))

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 30/2010 z dne 14. januarja 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pesca di Verona (ZGO))

3

*

Uredba Komisije (EU) št. 31/2010 z dne 14. januarja 2010 o registraciji imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Idrijski žlikrofi (ZTP))

5

*

Uredba Komisije (EU) št. 32/2010 z dne 14. januarja 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Jihočeská Zlatá Niva (ZGO))

7

*

Uredba Komisije (EU) št. 33/2010 z dne 12. januarja 2010 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

9

Uredba Komisije (EU) št. 34/2010 z dne 14. januarja 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

10

Uredba Komisije (EU) št. 35/2010 z dne 14. januarja 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

12

DIREKTIVE

*

Direktiva Sveta 2009/162/EU z dne 22. decembra 2009 o spremembi nekaterih določb Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

14

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | * | Evropska investicijska banka – Sklep Sveta guvernerjev z dne 30. marca 2009 o povečanju kapitala Evropske investicijske banke | 19 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

*

Evropska investicijska banka – Sklep Sveta guvernerjev z dne 30. marca 2009 o povečanju kapitala Evropske investicijske banke

19

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 15.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 10/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 29/2010

z dne 14. januarja 2010

o registraciji imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Skilandis (ZTP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 z dne 20. marca 2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 8(2) in členom 19(3) Uredbe (ES) št. 509/2006 je bila vloga Litve za registracijo imena „Skilandis“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 8(2) in členom 19(3) Uredbe (ES) št. 509/2006 je bila vloga Litve za registracijo imena „Skilandis“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 509/2006, je treba navedeno imena registrirati. |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 509/2006, je treba navedeno imena registrirati.

| (3) | Za zaščito iz člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006 ni bilo zaprošeno – |
| --- | --- |

(3)

Za zaščito iz člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006 ni bilo zaprošeno –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. januarja 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 1.

1

(2)  UL C 106, 8.5.2009, str. 27.

2

---

PRILOGA

Proizvodi, namenjeni za prehrano ljudi, iz Priloge I k Pogodbi ES:

Skupina 1.2   Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

LITVA

Skilandis (ZTP)

---

| 15.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 10/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 10/3

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 30/2010

z dne 14. januarja 2010

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Pesca di Verona (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Pesca di Verona“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Pesca di Verona“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. januarja 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 130, 9.6.2009, str. 12.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Razred 1.6   Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ITALIJA

Pesca di Verona (ZGO)

---

| 15.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 10/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 10/5

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 31/2010

z dne 14. januarja 2010

o registraciji imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Idrijski žlikrofi (ZTP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 509/2006 z dne 20. marca 2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti prvega pododstavka člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 8(2) in členom 19(3) Uredbe (ES) št. 509/2006 je bila vloga Slovenije za registracijo imena „Idrijski žlikrofi“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 8(2) in členom 19(3) Uredbe (ES) št. 509/2006 je bila vloga Slovenije za registracijo imena „Idrijski žlikrofi“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 509/2006, je treba navedeno ime registrirati. |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 509/2006, je treba navedeno ime registrirati.

| (3) | Vloga vsebuje tudi zaprosilo za zaščito v skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006. Navedeno zaščito imena „Idrijski žlikrofi“ je treba odobriti, v kolikor ni nobenega ugovora in če ni mogoče dokazati, da se ime na zakonit, splošno znan in gospodarsko pomemben način uporablja za podobne kmetijske proizvode in živila – |
| --- | --- |

(3)

Vloga vsebuje tudi zaprosilo za zaščito v skladu s členom 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006. Navedeno zaščito imena „Idrijski žlikrofi“ je treba odobriti, v kolikor ni nobenega ugovora in če ni mogoče dokazati, da se ime na zakonit, splošno znan in gospodarsko pomemben način uporablja za podobne kmetijske proizvode in živila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Uporabi se zaščita iz člena 13(2) Uredbe (ES) št. 509/2006.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. januarja 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 1.

1

(2)  UL C 104, 6.5.2009, str. 11.

2

---

PRILOGA

Živila iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 509/2006:

Skupina 2.4   Kuhane ali polnjene testenine

SLOVENIJA

Idrijski žlikrofi (ZTP)

Uporaba imena je pridržana.

---

| 15.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 10/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 10/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 32/2010

z dne 14. januarja 2010

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Jihočeská Zlatá Niva (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti tretjega in četrtega pododstavka člena 7(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Češke za registracijo imena „Jihočeská Zlatá Niva“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Češke za registracijo imena „Jihočeská Zlatá Niva“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Slovaška je v skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 registraciji ugovarjala. Ugovor je bil na podlagi točk (b) in (c) prvega pododstavka člena 7(3) navedene uredbe sprejet. |
| --- | --- |

(2)

Slovaška je v skladu s členom 7(1) Uredbe (ES) št. 510/2006 registraciji ugovarjala. Ugovor je bil na podlagi točk (b) in (c) prvega pododstavka člena 7(3) navedene uredbe sprejet.

| (3) | Slovaška je v ugovoru navedla, da bi bila registracija zadevnega imena v nasprotju s členom 3(4) Uredbe (ES) št. 510/2006 in bi ogrozila obstoj blagovnih znamk, registriranih na ozemlju Slovaške. |
| --- | --- |

(3)

Slovaška je v ugovoru navedla, da bi bila registracija zadevnega imena v nasprotju s členom 3(4) Uredbe (ES) št. 510/2006 in bi ogrozila obstoj blagovnih znamk, registriranih na ozemlju Slovaške.

| (4) | S pismom z dne 24. junija 2008 je Komisija prosila zadevni državi članici, da v skladu s svojimi notranjimi postopki dosežeta medsebojno soglasje. |
| --- | --- |

(4)

S pismom z dne 24. junija 2008 je Komisija prosila zadevni državi članici, da v skladu s svojimi notranjimi postopki dosežeta medsebojno soglasje.

| (5) | Ker Slovaška in Češka v predvidenem roku soglasja nista dosegli, mora Komisija sprejeti odločbo v skladu s postopkom iz člena 15(2) Uredbe (ES) št. 510/2006. |
| --- | --- |

(5)

Ker Slovaška in Češka v predvidenem roku soglasja nista dosegli, mora Komisija sprejeti odločbo v skladu s postopkom iz člena 15(2) Uredbe (ES) št. 510/2006.

| (6) | Na podlagi informacij, ki jih je predložila Slovaška, Komisija ne more skleniti, da bi bila registracija imena „Jihočeská Zlatá Niva“ v nasprotju s členom 3(4) Uredbe (ES) št. 510/2006. Čeprav je vlagateljica ugovora dokazala, da je ime „Jihočeská Zlatá Niva“ mogoče povezati z imenom „Niva“, ni predložila dokazov o stopnji prepoznavnosti, ki jo je blagovna znamka pridobila zaradi svojega slovesa, ugleda in časa, v katerem se je uporabljala. Razpoložljive informacije torej ne kažejo, da bi registracija imena „Jihočeská Zlatá Niva“ zavajala potrošnika glede resnične identitete proizvoda. |
| --- | --- |

(6)

Na podlagi informacij, ki jih je predložila Slovaška, Komisija ne more skleniti, da bi bila registracija imena „Jihočeská Zlatá Niva“ v nasprotju s členom 3(4) Uredbe (ES) št. 510/2006. Čeprav je vlagateljica ugovora dokazala, da je ime „Jihočeská Zlatá Niva“ mogoče povezati z imenom „Niva“, ni predložila dokazov o stopnji prepoznavnosti, ki jo je blagovna znamka pridobila zaradi svojega slovesa, ugleda in časa, v katerem se je uporabljala. Razpoložljive informacije torej ne kažejo, da bi registracija imena „Jihočeská Zlatá Niva“ zavajala potrošnika glede resnične identitete proizvoda.

| (7) | Na podlagi dokazov, ki so bili predloženi, Komisija ne more priti do zaključka, da bi bila ob upoštevanju poštene tradicionalne prakse in dejanske verjetnosti zamenjav registracija imena „Jihočeská Zlatá Niva“ kot zaščitene označbe porekla v nasprotju z določbami člena 7. Glede na dokaze, ki jih je prejela Komisija, se je izraz „Niva“ desetletja uporabljal na Češkem in Slovaškem kot splošni izraz za vrsto sira. Poleg tega zaradi registracije navedenega imena kot zaščitene označbe porekla ne bi bilo treba izbrisati ali razveljaviti blagovnih znamk, saj so bili zahtevki zanje vloženi pred datumom vloge za registracijo imena Komisiji, prav tako tudi ne bi bila ovirana nadaljnja uporaba teh znamk. Poleg tega v skladu z informacijami, ki jih ima na voljo Komisija, izključna pravica lastniku blagovne znamke ne daje pravice, da med trgovanjem in v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih in trgovinskih zadevah tretji strani prepove uporabo označbe geografskega porekla v skladu s členom 6 Direktive 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (3). |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi dokazov, ki so bili predloženi, Komisija ne more priti do zaključka, da bi bila ob upoštevanju poštene tradicionalne prakse in dejanske verjetnosti zamenjav registracija imena „Jihočeská Zlatá Niva“ kot zaščitene označbe porekla v nasprotju z določbami člena 7. Glede na dokaze, ki jih je prejela Komisija, se je izraz „Niva“ desetletja uporabljal na Češkem in Slovaškem kot splošni izraz za vrsto sira. Poleg tega zaradi registracije navedenega imena kot zaščitene označbe porekla ne bi bilo treba izbrisati ali razveljaviti blagovnih znamk, saj so bili zahtevki zanje vloženi pred datumom vloge za registracijo imena Komisiji, prav tako tudi ne bi bila ovirana nadaljnja uporaba teh znamk. Poleg tega v skladu z informacijami, ki jih ima na voljo Komisija, izključna pravica lastniku blagovne znamke ne daje pravice, da med trgovanjem in v skladu z dobrimi poslovnimi običaji v industrijskih in trgovinskih zadevah tretji strani prepove uporabo označbe geografskega porekla v skladu s členom 6 Direktive 2008/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z blagovnimi znamkami (3).

| (8) | Glede na to je treba ime „Jihočeská Zlatá Niva“ vpisati v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“. |
| --- | --- |

(8)

Glede na to je treba ime „Jihočeská Zlatá Niva“ vpisati v „Register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb“.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zaščitene geografske označbe in zaščitene označbe porekla – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zaščitene geografske označbe in zaščitene označbe porekla –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se vpiše v register.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. januarja 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 249, 24.10.2007, str. 31.

2

(3)  UL L 299, 8.11.2008, str. 25.

3

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.3   Siri

ČEŠKA REPUBLIKA

Jihočeská Zlatá Niva (ZGO)

---

| 15.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 10/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 10/9

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 33/2010

z dne 12. januarja 2010

o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) ter zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za uvrstitev obutve z zgornjim delom iz dveh ali več materialov ob uporabi opombe 4(a) skupaj z dodatno opombo 1 k poglavju 64 kombinirane nomenklature, priložene Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba drugi stavek dodatne opombe 1 k poglavju 64 pojasniti z navedbo o načinu preverjanja, ali imajo dani materiali značilnosti zgornjega dela. |
| --- | --- |

(1)

Za uvrstitev obutve z zgornjim delom iz dveh ali več materialov ob uporabi opombe 4(a) skupaj z dodatno opombo 1 k poglavju 64 kombinirane nomenklature, priložene Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba drugi stavek dodatne opombe 1 k poglavju 64 pojasniti z navedbo o načinu preverjanja, ali imajo dani materiali značilnosti zgornjega dela.

| (2) | Sodišče Evropske unije je v sodbi v zadevi C-165/07, Skatteministeriet proti Ecco Sko A/S (2), za tako preverjanje uvedlo „test s hojo“. S testom se preveri, ali materiali zgornjega dela zagotavljajo zadostno oporo stopalu, da lahko uporabnik uporablja obutev za hojo. |
| --- | --- |

(2)

Sodišče Evropske unije je v sodbi v zadevi C-165/07, Skatteministeriet proti Ecco Sko A/S (2), za tako preverjanje uvedlo „test s hojo“. S testom se preveri, ali materiali zgornjega dela zagotavljajo zadostno oporo stopalu, da lahko uporabnik uporablja obutev za hojo.

| (3) | Zato je primerno v dodatni opombi 1 k poglavju 64 določiti, da morajo materiali, da bi imeli značilnosti zgornjega dela, zagotavljati zadostno oporo stopalu, da lahko uporabnik uporablja obutev za hojo. |
| --- | --- |

(3)

Zato je primerno v dodatni opombi 1 k poglavju 64 določiti, da morajo materiali, da bi imeli značilnosti zgornjega dela, zagotavljati zadostno oporo stopalu, da lahko uporabnik uporablja obutev za hojo.

| (4) | Sodišče v sodbi ni določilo, ali se „test s hojo“ opravi s trakovi za pričvrstitev ali brez njih. Sodišče prepušča potrebno ugotovitev nacionalnim predložitvenim sodiščem. Dejstvo, da je od načina odstranitve usnja odvisno, ali trakovi za pričvrstitev ostanejo nameščeni ali ne, lahko privede do različnih razlag sodbe. |
| --- | --- |

(4)

Sodišče v sodbi ni določilo, ali se „test s hojo“ opravi s trakovi za pričvrstitev ali brez njih. Sodišče prepušča potrebno ugotovitev nacionalnim predložitvenim sodiščem. Dejstvo, da je od načina odstranitve usnja odvisno, ali trakovi za pričvrstitev ostanejo nameščeni ali ne, lahko privede do različnih razlag sodbe.

| (5) | Za enotno razlago sistemov pričvrstitve je treba v dodatni opombi 1 k poglavju 64 določiti, da morajo sistemi pričvrstitve med testom ostati nameščeni. V nasprotnem primeru test s hojo za obutev, ki za nošnjo zahteva sistem pričvrstitve, na primer vezalke, ne bi uspel z nobenimi materiali, saj uporabnik ne bi mogel nikoli hoditi brez sistema pričvrstitve. |
| --- | --- |

(5)

Za enotno razlago sistemov pričvrstitve je treba v dodatni opombi 1 k poglavju 64 določiti, da morajo sistemi pričvrstitve med testom ostati nameščeni. V nasprotnem primeru test s hojo za obutev, ki za nošnjo zahteva sistem pričvrstitve, na primer vezalke, ne bi uspel z nobenimi materiali, saj uporabnik ne bi mogel nikoli hoditi brez sistema pričvrstitve.

| (6) | Uredbo (EGS) št. 2658/87 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo (EGS) št. 2658/87 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V dodatni opombi 1 k poglavju 64 kombinirane nomenklature, priložene Uredbi (EGS) št. 2658/87, se drugi stavek prvega odstavka nadomesti z naslednjim:

„Po odstranitvi ojačitev mora imeti material, ki se pokaže, značilnosti zgornjega dela in ne podloge ter zagotavljati stopalu zadostno oporo, da je obutev z nameščenimi prvotnimi pričvrstitvami uporabna za hojo.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. januarja 2010

Za Komisijo,

za predsednika po pooblastilu

László KOVÁCS

Član Komisije

---

(1)  UL L 256, 7.9.1987, str. 1.

1

(2)  ZOdl. 2008, str. I-4037.

2

---

| 15.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 10/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 10/10

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 34/2010

z dne 14. januarja 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 15. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 122,3 |
| MA | 71,6 |
| TN | 110,6 |
| TR | 84,4 |
| ZZ | 97,2 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 158,2 |
| MA | 76,9 |
| TR | 105,7 |
| ZZ | 128,9 |
| 0709 90 70 | MA | 166,7 |
| TR | 93,1 |
| ZZ | 129,9 |
| 0709 90 80 | EG | 225,1 |
| ZZ | 225,1 |
| 0805 10 20 | EG | 53,3 |
| IL | 57,5 |
| MA | 51,7 |
| TN | 56,6 |
| TR | 53,8 |
| ZZ | 54,6 |
| 0805 20 10 | MA | 97,3 |
| ZZ | 97,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 51,6 |
| EG | 67,7 |
| HR | 59,0 |
| IL | 70,6 |
| JM | 115,8 |
| MA | 83,8 |
| TR | 65,5 |
| ZZ | 73,4 |
| 0805 50 10 | EG | 63,9 |
| IL | 88,6 |
| MA | 65,5 |
| TR | 76,4 |
| US | 87,7 |
| ZZ | 76,4 |
| 0808 10 80 | CN | 94,2 |
| MK | 24,7 |
| US | 110,6 |
| ZZ | 76,5 |
| 0808 20 50 | CN | 63,4 |
| US | 113,8 |
| ZZ | 88,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

122,3

MA

71,6

TN

110,6

TR

84,4

ZZ

97,2

0707 00 05

EG

174,9

JO

158,2

MA

76,9

TR

105,7

ZZ

128,9

0709 90 70

MA

166,7

TR

93,1

ZZ

129,9

0709 90 80

EG

225,1

ZZ

225,1

0805 10 20

EG

53,3

IL

57,5

MA

51,7

TN

56,6

TR

53,8

ZZ

54,6

0805 20 10

MA

97,3

ZZ

97,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

51,6

EG

67,7

HR

59,0

IL

70,6

JM

115,8

MA

83,8

TR

65,5

ZZ

73,4

0805 50 10

EG

63,9

IL

88,6

MA

65,5

TR

76,4

US

87,7

ZZ

76,4

0808 10 80

CN

94,2

MK

24,7

US

110,6

ZZ

76,5

0808 20 50

CN

63,4

US

113,8

ZZ

88,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 15.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 10/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 10/12

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 35/2010

z dne 14. januarja 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 23/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 23/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 877/2009 za tržno leto 2009/10, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 15. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 14. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 253, 25.9.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 8, 13.1.2010, str. 7.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 15. januarja 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 44,86 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 44,86 | 1,45 |
| 1701 12 10 (1) | 44,86 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,86 | 1,15 |
| 1701 91 00 (2) | 50,52 | 2,31 |
| 1701 99 10 (2) | 50,52 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 50,52 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

44,86

0,00

1701 11 90 (1)

44,86

1,45

1701 12 10 (1)

44,86

0,00

1701 12 90 (1)

44,86

1,15

1701 91 00 (2)

50,52

2,31

1701 99 10 (2)

50,52

0,00

1701 99 90 (2)

50,52

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

DIREKTIVE

| 15.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 10/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 10/14

---

DIREKTIVA SVETA 2009/162/EU

z dne 22. decembra 2009

o spremembi nekaterih določb Direktive 2006/112/ES o skupnem sistemu davka na dodano vrednost

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 113 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktivo Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (3) bi bilo treba spremeniti, z namenom vključitve sprememb predvsem tehničnega značaja. |
| --- | --- |

(1)

Direktivo Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (3) bi bilo treba spremeniti, z namenom vključitve sprememb predvsem tehničnega značaja.

| (2) | Kar zadeva določbe v zvezi z uvozom in krajem obdavčitve dobavljenega zemeljskega plina in električne energije, je iz besedila Direktive 2006/112/ES razvidno, da se posebni sistem iz Direktive Sveta 2003/92/ES z dne 7. oktobra 2003 o spremembi Direktive 77/388/EGS glede pravil o kraju dobave plina in električne energije (4) ne uporablja za uvoz in dobavo zemeljskega plina po plinovodih, ki niso del distribucijskega sistema, in zlasti se ne uporablja za plinovode transportnega sistema, po katerih potekajo številne čezmejne transakcije po plinovodih. Vendar pa je cilj Direktive 2003/92/ES, da se posebni sistem uporablja tudi za te čezmejne transakcije. Zaradi uskladitve besedila z njegovim namenom bi bilo torej treba jasneje zapisati, da se posebni sistem uporablja za uvoz in dobavo plina po vseh sistemih za zemeljski plin, vzpostavljenih na ozemlju Skupnosti, ali po vseh omrežjih, povezanih z njimi. |
| --- | --- |

(2)

Kar zadeva določbe v zvezi z uvozom in krajem obdavčitve dobavljenega zemeljskega plina in električne energije, je iz besedila Direktive 2006/112/ES razvidno, da se posebni sistem iz Direktive Sveta 2003/92/ES z dne 7. oktobra 2003 o spremembi Direktive 77/388/EGS glede pravil o kraju dobave plina in električne energije (4) ne uporablja za uvoz in dobavo zemeljskega plina po plinovodih, ki niso del distribucijskega sistema, in zlasti se ne uporablja za plinovode transportnega sistema, po katerih potekajo številne čezmejne transakcije po plinovodih. Vendar pa je cilj Direktive 2003/92/ES, da se posebni sistem uporablja tudi za te čezmejne transakcije. Zaradi uskladitve besedila z njegovim namenom bi bilo torej treba jasneje zapisati, da se posebni sistem uporablja za uvoz in dobavo plina po vseh sistemih za zemeljski plin, vzpostavljenih na ozemlju Skupnosti, ali po vseh omrežjih, povezanih z njimi.

| (3) | Plin, ki se uvaža s plovili, je po značilnostih enak plinu, ki se uvaža po plinovodih, in se po ponovnem uplinjanju prenaša po plinovodih. Zavoljo nevtralnosti bi bilo zato treba oprostitev uporabiti za uvoz zemeljskega plina s plovili, ki se dovaja v sistem za zemeljski plin ali pridobivalno plinovodno omrežje. |
| --- | --- |

(3)

Plin, ki se uvaža s plovili, je po značilnostih enak plinu, ki se uvaža po plinovodih, in se po ponovnem uplinjanju prenaša po plinovodih. Zavoljo nevtralnosti bi bilo zato treba oprostitev uporabiti za uvoz zemeljskega plina s plovili, ki se dovaja v sistem za zemeljski plin ali pridobivalno plinovodno omrežje.

| (4) | Vzpostavljena so bila že prva čezmejna ogrevalna in hladilna omrežja. Pri dobavi in uvozu toplote ali hladu se zastavljajo enaka vprašanja kot pri dobavi in uvozu plina ali električne energije. Obstoječa pravila glede zemeljskega plina in električne energije že zdaj zagotavljajo, da se DDV obračuna v tistem kraju, kjer ju kupec dejansko porabi. Ta pravila torej preprečujejo kakršno koli izkrivljanje konkurence med državami članicami. Zato bi bilo treba pri toploti in hladu uporabiti isti sistem, kot se uporablja za zemeljski plin in električno energijo. |
| --- | --- |

(4)

Vzpostavljena so bila že prva čezmejna ogrevalna in hladilna omrežja. Pri dobavi in uvozu toplote ali hladu se zastavljajo enaka vprašanja kot pri dobavi in uvozu plina ali električne energije. Obstoječa pravila glede zemeljskega plina in električne energije že zdaj zagotavljajo, da se DDV obračuna v tistem kraju, kjer ju kupec dejansko porabi. Ta pravila torej preprečujejo kakršno koli izkrivljanje konkurence med državami članicami. Zato bi bilo treba pri toploti in hladu uporabiti isti sistem, kot se uporablja za zemeljski plin in električno energijo.

| (5) | Kar zadeva kraj odmere DDV za opravljanje storitev, je iz besedila Direktive 2006/112/ES razvidno, da bi bilo treba posebni sistem iz Direktive 2003/92/ES uporabljati samo za zagotavljanje dostopa do distribucijskih sistemov zemeljskega plina in električne energije, druge istovrstne storitve dobave, povezane s prenosnim sistemom ali celo s pridobivalnim plinovodnim omrežjem, pa ne bi bile upoštevane. Vendar pa je cilj Direktive 2003/92/ES, da se posebni sistem uporablja tudi za te storitve. Da bi bilo besedilo skladno s ciljem direktive, bi bilo torej treba jasneje opredeliti, da se posebni sistem uporablja za vse storitve, ki so povezane z zagotavljanjem dostopa do vseh sistemov za zemeljski plin in električnih sistemov ali omrežij ter ogrevalnih in hladilnih omrežij. |
| --- | --- |

(5)

Kar zadeva kraj odmere DDV za opravljanje storitev, je iz besedila Direktive 2006/112/ES razvidno, da bi bilo treba posebni sistem iz Direktive 2003/92/ES uporabljati samo za zagotavljanje dostopa do distribucijskih sistemov zemeljskega plina in električne energije, druge istovrstne storitve dobave, povezane s prenosnim sistemom ali celo s pridobivalnim plinovodnim omrežjem, pa ne bi bile upoštevane. Vendar pa je cilj Direktive 2003/92/ES, da se posebni sistem uporablja tudi za te storitve. Da bi bilo besedilo skladno s ciljem direktive, bi bilo torej treba jasneje opredeliti, da se posebni sistem uporablja za vse storitve, ki so povezane z zagotavljanjem dostopa do vseh sistemov za zemeljski plin in električnih sistemov ali omrežij ter ogrevalnih in hladilnih omrežij.

| (6) | Nedavno pridobljene izkušnje pri uveljavljanju obstoječega postopka, po katerem naj bi Komisija ugotavljala, ali obstaja zaradi uporabe nižje stopnje DDV za zemeljski plin, električno energijo in daljinsko ogrevanje nevarnost izkrivljanja konkurence, kažejo, da je ta sedaj veljavni postopek zastarel in nepotreben. Pravila za določitev kraja obdavčitve zagotavljajo, da se DDV obračuna v tistem kraju, kjer kupec zemeljski plin, električno energijo in energijo za ogrevanje in hlajenje dejansko porabi. Ta pravila torej preprečujejo kakršno koli izkrivljanje konkurence med državami članicami. Kljub temu bi morale države članice tudi v prihodnosti ustrezno obvestiti Komisijo in ostale države članice, če v tem zelo občutljivem sektorju uvedejo nižjo stopnjo. Zato je potrebno predvideti predhodno posvetovanje z Odborom za DDV. |
| --- | --- |

(6)

Nedavno pridobljene izkušnje pri uveljavljanju obstoječega postopka, po katerem naj bi Komisija ugotavljala, ali obstaja zaradi uporabe nižje stopnje DDV za zemeljski plin, električno energijo in daljinsko ogrevanje nevarnost izkrivljanja konkurence, kažejo, da je ta sedaj veljavni postopek zastarel in nepotreben. Pravila za določitev kraja obdavčitve zagotavljajo, da se DDV obračuna v tistem kraju, kjer kupec zemeljski plin, električno energijo in energijo za ogrevanje in hlajenje dejansko porabi. Ta pravila torej preprečujejo kakršno koli izkrivljanje konkurence med državami članicami. Kljub temu bi morale države članice tudi v prihodnosti ustrezno obvestiti Komisijo in ostale države članice, če v tem zelo občutljivem sektorju uvedejo nižjo stopnjo. Zato je potrebno predvideti predhodno posvetovanje z Odborom za DDV.

| (7) | Protokol z dne 8. aprila 1965 o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti kot pravna podlaga za oprostitev, prek nakazil ali vračil neposrednih davkov, priznano Skupnostim in nekaterim agencijam in drugim organom Skupnosti, v zvezi z nekaterimi nakupi za službene potrebe, je specifičen in bi se moral razlikovati od pravne podlage za oprostitev DDV za nekatere transakcije, namenjene mednarodnim organom na splošno. Zato bi bilo treba besedilo Direktive 2006/112/ES dodatno pojasniti in predvideti posebno oprostitev, ki se lahko izvaja v obliki vračila davka, s čimer bi se tudi izognili nekaterim težavam v zvezi z uporabo oprostitve za organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, zlasti nekatera skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe. |
| --- | --- |

(7)

Protokol z dne 8. aprila 1965 o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti kot pravna podlaga za oprostitev, prek nakazil ali vračil neposrednih davkov, priznano Skupnostim in nekaterim agencijam in drugim organom Skupnosti, v zvezi z nekaterimi nakupi za službene potrebe, je specifičen in bi se moral razlikovati od pravne podlage za oprostitev DDV za nekatere transakcije, namenjene mednarodnim organom na splošno. Zato bi bilo treba besedilo Direktive 2006/112/ES dodatno pojasniti in predvideti posebno oprostitev, ki se lahko izvaja v obliki vračila davka, s čimer bi se tudi izognili nekaterim težavam v zvezi z uporabo oprostitve za organe, ki so jih ustanovile Skupnosti, zlasti nekatera skupna podjetja, ustanovljena na podlagi člena 187 Pogodbe.

| (8) | Bolgariji in Romuniji je bilo v okviru njunega pristopa dovoljeno, da malim podjetjem oprostita plačevanje davka in še naprej uporabljata oprostitev za mednarodni prevoz potnikov. V skrbi za jasnost in doslednost bi bilo treba ta odstopanja vključiti v Direktivo 2006/112/ES. |
| --- | --- |

(8)

Bolgariji in Romuniji je bilo v okviru njunega pristopa dovoljeno, da malim podjetjem oprostita plačevanje davka in še naprej uporabljata oprostitev za mednarodni prevoz potnikov. V skrbi za jasnost in doslednost bi bilo treba ta odstopanja vključiti v Direktivo 2006/112/ES.

| (9) | Kar zadeva pravico do odbitka, temeljno pravilo določa, da ta pravica velja samo, če davčni zavezanec uporablja blago in storitve za poslovno dejavnost. |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva pravico do odbitka, temeljno pravilo določa, da ta pravica velja samo, če davčni zavezanec uporablja blago in storitve za poslovno dejavnost.

| (10) | To pravilo bi bilo treba pojasniti in okrepiti glede dobave nepremičnin in s tem povezanih izdatkov, da bi zagotovili enako obravnavo davčnih zavezancev, kadar se nepremičnine, ki jih zavezanci uporabljajo za poslovno dejavnost, ne uporabljajo izključno za to dejavnost. |
| --- | --- |

(10)

To pravilo bi bilo treba pojasniti in okrepiti glede dobave nepremičnin in s tem povezanih izdatkov, da bi zagotovili enako obravnavo davčnih zavezancev, kadar se nepremičnine, ki jih zavezanci uporabljajo za poslovno dejavnost, ne uporabljajo izključno za to dejavnost.

| (11) | Medtem ko so nepremičnine in z njimi povezani izdatki najbolj očitni primeri, pri katerih sta pojasnilo in okrepitev pravila ustrezna, že zaradi vrednosti in ekonomske življenjske dobe takšnega premoženja ter dejstva, da je večnamenska uporaba tovrstnega premoženja v praksi običajna, pa se enako vprašanje, čeprav v manj pomembni in manj enotni meri, pojavi tudi v zvezi s premičninami, ki so trajne narave. Državam članicam bi bilo v skladu z načelom subsidiarnosti zato treba omogočiti, da po potrebi sprejmejo enake ukrepe v zvezi s premičninami, ki so del poslovnih sredstev podjetja. |
| --- | --- |

(11)

Medtem ko so nepremičnine in z njimi povezani izdatki najbolj očitni primeri, pri katerih sta pojasnilo in okrepitev pravila ustrezna, že zaradi vrednosti in ekonomske življenjske dobe takšnega premoženja ter dejstva, da je večnamenska uporaba tovrstnega premoženja v praksi običajna, pa se enako vprašanje, čeprav v manj pomembni in manj enotni meri, pojavi tudi v zvezi s premičninami, ki so trajne narave. Državam članicam bi bilo v skladu z načelom subsidiarnosti zato treba omogočiti, da po potrebi sprejmejo enake ukrepe v zvezi s premičninami, ki so del poslovnih sredstev podjetja.

| (12) | Da bi zagotovili enakopravni sistem odbitkov za davčne zavezance v okviru novih pravil, bi bilo treba določiti sistem korekcij v skladu z drugimi pravili za popravek odbitkov, ki bi upošteval spremembe v poslovni in neposlovni uporabi zadevnega premoženja. |
| --- | --- |

(12)

Da bi zagotovili enakopravni sistem odbitkov za davčne zavezance v okviru novih pravil, bi bilo treba določiti sistem korekcij v skladu z drugimi pravili za popravek odbitkov, ki bi upošteval spremembe v poslovni in neposlovni uporabi zadevnega premoženja.

| (13) | Direktivo 2006/112/ES bi bilo zato treba spremeniti – |
| --- | --- |

(13)

Direktivo 2006/112/ES bi bilo zato treba spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 2006/112/ES se spremeni:

| 1. | v členu 2 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Za ‚trošarinske izdelke‘ štejejo energenti, alkohol in alkoholne pijače ter predelan tobak, kakor so opredeljeni v obstoječi zakonodaji Skupnosti, razen plina, dobavljenega po sistemu za zemeljski plin, vzpostavljenem na ozemlju Skupnosti, ali po omrežju, povezanem s takšnim sistemom.“; |
| --- | --- |

1.

v členu 2 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Za ‚trošarinske izdelke‘ štejejo energenti, alkohol in alkoholne pijače ter predelan tobak, kakor so opredeljeni v obstoječi zakonodaji Skupnosti, razen plina, dobavljenega po sistemu za zemeljski plin, vzpostavljenem na ozemlju Skupnosti, ali po omrežju, povezanem s takšnim sistemom.“;

| 2. | v členu 13 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice lahko obravnavajo dejavnosti oseb javnega prava kot dejavnosti, ki jih opravljajo kot državni organi, če so oproščene po členih 132, 135, 136 in 371, členih 374 do 377, členu 378(2), členu 379(2) ali členih 380 do 390b.“; |
| --- | --- |

2.

v členu 13 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice lahko obravnavajo dejavnosti oseb javnega prava kot dejavnosti, ki jih opravljajo kot državni organi, če so oproščene po členih 132, 135, 136 in 371, členih 374 do 377, členu 378(2), členu 379(2) ali členih 380 do 390b.“;

| 3. | v členu 15 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Kot premoženje v stvareh se štejejo tudi električna energija, plin, toplota ali energija za hlajenje in podobno.“; |
| --- | --- |

3.

v členu 15 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Kot premoženje v stvareh se štejejo tudi električna energija, plin, toplota ali energija za hlajenje in podobno.“;

| 4. | v členu 17(2) se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | dobava plina po sistemu za zemeljski plin, vzpostavljenem na ozemlju Skupnosti, ali po omrežju, povezanem s takšnim sistemom, dobava električne energije ali dobava toplote ali energije za hlajenje po ogrevalnih ali hladilnih omrežjih pod pogoji iz členov 38 in 39.“; |
| --- | --- | --- |

4.

v členu 17(2) se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

dobava plina po sistemu za zemeljski plin, vzpostavljenem na ozemlju Skupnosti, ali po omrežju, povezanem s takšnim sistemom, dobava električne energije ali dobava toplote ali energije za hlajenje po ogrevalnih ali hladilnih omrežjih pod pogoji iz členov 38 in 39.“;

| 5. | oddelek 4 poglavja 1 naslova V se nadomesti z naslednjim:

  „Oddelek 4



  Dobava plina po sistemu za zemeljski plin, električne energije in toplote ali hladu po ogrevalnih in hladilnih omrežjih.


  Člen 38
  1.   Ko se plin po sistemu za zemeljski plin, vzpostavljenem na ozemlju Skupnosti, ali po omrežju, povezanem s takšnim sistemom, električna energija ali toplota ali energija za hlajenje po ogrevalnih ali hladilnih omrežjih dobavlja davčnemu zavezancu-preprodajalcu, se za kraj dobave šteje kraj, kjer ima davčni zavezanec-preprodajalec sedež svoje dejavnosti ali stalno poslovno enoto, za katero je blago dobavljeno, ali, če ni takega sedeža dejavnosti ali stalne poslovne enote, kraj, kjer ima stalno prebivališče ali običajno prebiva.
  2.   Za namene prvega odstavka ,davčni zavezanec-preprodajalec pomeni davčnega zavezanca, katerega osnovna dejavnost v zvezi z nabavami plina, električne energije in toplote ali energije za hlajenje je preprodaja takšnega blaga, in katerega lastna poraba tega blaga je neznatna.
  Člen 39
  Pri dobavi plina po sistemu za zemeljski plin, vzpostavljenem na ozemlju Skupnosti, ali po omrežju, povezanem s takšnim sistemom, in pri dobavi električne energije, toplote ali energije za hlajenje po ogrevalnih ali hladilnih omrežjih, če tovrstna dobava ni zajeta v členu 38, se za kraj dobave šteje kraj, kjer kupec dejansko uporablja in potroši zadevno blago.
  Če kupec dejansko ne porabi celotne količine ali dela količine plina, električne energije, toplote ali energije za hlajenje, se šteje, da je bilo to neporabljeno blago rabljeno in porabljeno v kraju, kjer ima kupec sedež svoje gospodarske dejavnosti ali stalno poslovno enoto, za katero je blago dobavljeno. Če takšnega sedeža dejavnosti ali stalne poslovne enote ni, se šteje, da je kupec blago rabil in porabil na kraju, kjer ima stalno prebivališče ali običajno prebiva.“; |
| --- | --- |

5.

oddelek 4 poglavja 1 naslova V se nadomesti z naslednjim:

„Oddelek 4

Dobava plina po sistemu za zemeljski plin, električne energije in toplote ali hladu po ogrevalnih in hladilnih omrežjih.

Člen 38

1.   Ko se plin po sistemu za zemeljski plin, vzpostavljenem na ozemlju Skupnosti, ali po omrežju, povezanem s takšnim sistemom, električna energija ali toplota ali energija za hlajenje po ogrevalnih ali hladilnih omrežjih dobavlja davčnemu zavezancu-preprodajalcu, se za kraj dobave šteje kraj, kjer ima davčni zavezanec-preprodajalec sedež svoje dejavnosti ali stalno poslovno enoto, za katero je blago dobavljeno, ali, če ni takega sedeža dejavnosti ali stalne poslovne enote, kraj, kjer ima stalno prebivališče ali običajno prebiva.

2.   Za namene prvega odstavka ,davčni zavezanec-preprodajalec pomeni davčnega zavezanca, katerega osnovna dejavnost v zvezi z nabavami plina, električne energije in toplote ali energije za hlajenje je preprodaja takšnega blaga, in katerega lastna poraba tega blaga je neznatna.

Člen 39

Pri dobavi plina po sistemu za zemeljski plin, vzpostavljenem na ozemlju Skupnosti, ali po omrežju, povezanem s takšnim sistemom, in pri dobavi električne energije, toplote ali energije za hlajenje po ogrevalnih ali hladilnih omrežjih, če tovrstna dobava ni zajeta v členu 38, se za kraj dobave šteje kraj, kjer kupec dejansko uporablja in potroši zadevno blago.

Če kupec dejansko ne porabi celotne količine ali dela količine plina, električne energije, toplote ali energije za hlajenje, se šteje, da je bilo to neporabljeno blago rabljeno in porabljeno v kraju, kjer ima kupec sedež svoje gospodarske dejavnosti ali stalno poslovno enoto, za katero je blago dobavljeno. Če takšnega sedeža dejavnosti ali stalne poslovne enote ni, se šteje, da je kupec blago rabil in porabil na kraju, kjer ima stalno prebivališče ali običajno prebiva.“;

| 6. | v členu 59(1) se točka (h), kakor je bila uvedena z Direktivo 2008/8/ES z dne 12. februarja 2008 o spremembi Direktive 2006/112/ES glede kraja opravljanja storitev (5) nadomesti z naslednjim:






  „(h) | zagotavljanje dostopa do sistema za zemeljski plin na ozemlju Skupnosti ali do omrežja, povezanega s takšnim sistemom, do sistema električne energije ali ogrevalnih ali hladilnih omrežij, prenos ali distribucija po teh sistemih ali omrežjih in opravljanje drugih storitev, ki so z navedenim neposredno povezane;“; |
| --- | --- | --- |

6.

v členu 59(1) se točka (h), kakor je bila uvedena z Direktivo 2008/8/ES z dne 12. februarja 2008 o spremembi Direktive 2006/112/ES glede kraja opravljanja storitev (5) nadomesti z naslednjim:

„(h)

zagotavljanje dostopa do sistema za zemeljski plin na ozemlju Skupnosti ali do omrežja, povezanega s takšnim sistemom, do sistema električne energije ali ogrevalnih ali hladilnih omrežij, prenos ali distribucija po teh sistemih ali omrežjih in opravljanje drugih storitev, ki so z navedenim neposredno povezane;“;

| 7. | v členu 80(1)(b) se besedilo „členih 380 do 390“ nadomesti z besedilom „členih 380 do 390b“; |
| --- | --- |

7.

v členu 80(1)(b) se besedilo „členih 380 do 390“ nadomesti z besedilom „členih 380 do 390b“;

| 8. | člen 102 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 102
  Po posvetovanju z Odborom za DDV lahko vsaka država članica uporablja nižjo stopnjo za dobave zemeljskega plina, električne energije ali daljinskega ogrevanja.“; |
| --- | --- |

8.

člen 102 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 102

Po posvetovanju z Odborom za DDV lahko vsaka država članica uporablja nižjo stopnjo za dobave zemeljskega plina, električne energije ali daljinskega ogrevanja.“;

| 9. | v členu 136(a) se besedilo „členih 380 do 390“ nadomesti z besedilom „členih 380 do 390b“; |
| --- | --- |

9.

v členu 136(a) se besedilo „členih 380 do 390“ nadomesti z besedilom „členih 380 do 390b“;

| 10. | člen 143 se spremeni:






  (a) | za točko (f) se doda naslednja točka:






  „(fa) | uvoz blaga s strani Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za atomsko energijo, Evropske centralne banke, Evropske investicijske banke ali organov, ki so jih ustanovile Skupnosti, za katere se uporablja Protokol z dne 8. aprila 1965 o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, in sicer v okvirih in pod pogoji iz navedenega Protokola in sporazumov o njegovem izvajanju ali sporazumov o sedežu ter predvsem le do obsega, ki ne povzroča izkrivljanja konkurence;“; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

člen 143 se spremeni:

(a)

za točko (f) se doda naslednja točka:

„(fa)

uvoz blaga s strani Evropske skupnosti, Evropske skupnosti za atomsko energijo, Evropske centralne banke, Evropske investicijske banke ali organov, ki so jih ustanovile Skupnosti, za katere se uporablja Protokol z dne 8. aprila 1965 o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, in sicer v okvirih in pod pogoji iz navedenega Protokola in sporazumov o njegovem izvajanju ali sporazumov o sedežu ter predvsem le do obsega, ki ne povzroča izkrivljanja konkurence;“;

| (b) | točka (g) se nadomesti z naslednjim:






  „(g) | uvoz blaga s strani mednarodnih organizacij, ki niso navedene v točki (fa) in jih kot take priznavajo državni organi države članice gostiteljice, ali s strani članov takšnih organizacij, in sicer v okviru omejitev in pod pogoji iz mednarodnih konvencij o ustanovitvi organizacij ali sporazumov o sedežu teh organizacij;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (g) se nadomesti z naslednjim:

„(g)

uvoz blaga s strani mednarodnih organizacij, ki niso navedene v točki (fa) in jih kot take priznavajo državni organi države članice gostiteljice, ali s strani članov takšnih organizacij, in sicer v okviru omejitev in pod pogoji iz mednarodnih konvencij o ustanovitvi organizacij ali sporazumov o sedežu teh organizacij;“;

| (c) | točka (l) se nadomesti z naslednjim besedilom:






  „(l) | uvoz plina po sistemu za zemeljski plin ali po omrežju, povezanem s takšnim sistemom, ali dovajanje s plovila za prevoz plina v sistem za zemeljski plin ali pridobivalno plinovodno omrežje, električne energije ali toplote ali energije za hlajenje po ogrevalnih ali hladilnih omrežjih;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (l) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„(l)

uvoz plina po sistemu za zemeljski plin ali po omrežju, povezanem s takšnim sistemom, ali dovajanje s plovila za prevoz plina v sistem za zemeljski plin ali pridobivalno plinovodno omrežje, električne energije ali toplote ali energije za hlajenje po ogrevalnih ali hladilnih omrežjih;“;

| 11. | v členu 151 se odstavek 1 spremeni:






  (a) | za točko (a) se doda naslednja točka:






  „(aa) | dobave blaga ali opravljanje storitev Evropski skupnosti, Evropski skupnosti za atomsko energijo, Evropski centralni banki, Evropski investicijski banki ali organom, ki so jih ustanovile Skupnosti, za katere se uporablja Protokol z dne 8. aprila 1965 o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, in sicer v okvirih in pod pogoji iz Protokola in sporazumov za njegovo izvajanje ali sporazumov o sedežu ter predvsem le do obsega, ki ne povzroča izkrivljanja konkurence;“; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

v členu 151 se odstavek 1 spremeni:

(a)

za točko (a) se doda naslednja točka:

„(aa)

dobave blaga ali opravljanje storitev Evropski skupnosti, Evropski skupnosti za atomsko energijo, Evropski centralni banki, Evropski investicijski banki ali organom, ki so jih ustanovile Skupnosti, za katere se uporablja Protokol z dne 8. aprila 1965 o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti, in sicer v okvirih in pod pogoji iz Protokola in sporazumov za njegovo izvajanje ali sporazumov o sedežu ter predvsem le do obsega, ki ne povzroča izkrivljanja konkurence;“;

| (b) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | dobave blaga in opravljanje storitev mednarodnim organizacijam, ki niso navedene v točki (aa) in jih kot take priznavajo državni organi države članice gostiteljice, in članom teh organizacij, in sicer v okviru in pod pogoji, ki jih določajo mednarodne konvencije o ustanovitvi organizacij ali sporazumi o sedežu teh organizacij;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

dobave blaga in opravljanje storitev mednarodnim organizacijam, ki niso navedene v točki (aa) in jih kot take priznavajo državni organi države članice gostiteljice, in članom teh organizacij, in sicer v okviru in pod pogoji, ki jih določajo mednarodne konvencije o ustanovitvi organizacij ali sporazumi o sedežu teh organizacij;“;

| 12. | v poglavju 1 naslova X se vstavi naslednji člen:
  „Člen 168a
  1.   Če se nepremičnina, ki je del poslovnih sredstev davčnega zavezanca, uporablja pri izvajanju njegovih poslovnih dejavnosti ali jo zavezanec ali njegovo osebje uporabljajo v zasebne, ali bolj na splošno, v druge namene, se DDV na izdatke, povezane s to nepremičnino, odbije v skladu z načeli iz členov 167, 168, 169 in 173 samo za delež uporabe nepremičnine v poslovne namene davčnega zavezanca.
  Z odstopanjem od člena 26 se spremembe v deležu uporabe nepremičnine iz prvega pododstavka upoštevajo v skladu z načeli iz členov 184 do 192, kakor se uporabljajo v zadevnih državah članicah.
  2.   Države članice lahko uporabljajo odstavek 1 tudi v zvezi z DDV na izdatke, povezane z drugim blagom, ki je po njihovi opredelitvi del poslovnih sredstev.“; |
| --- | --- |

12.

v poglavju 1 naslova X se vstavi naslednji člen:

„Člen 168a

1.   Če se nepremičnina, ki je del poslovnih sredstev davčnega zavezanca, uporablja pri izvajanju njegovih poslovnih dejavnosti ali jo zavezanec ali njegovo osebje uporabljajo v zasebne, ali bolj na splošno, v druge namene, se DDV na izdatke, povezane s to nepremičnino, odbije v skladu z načeli iz členov 167, 168, 169 in 173 samo za delež uporabe nepremičnine v poslovne namene davčnega zavezanca.

Z odstopanjem od člena 26 se spremembe v deležu uporabe nepremičnine iz prvega pododstavka upoštevajo v skladu z načeli iz členov 184 do 192, kakor se uporabljajo v zadevnih državah članicah.

2.   Države članice lahko uporabljajo odstavek 1 tudi v zvezi z DDV na izdatke, povezane z drugim blagom, ki je po njihovi opredelitvi del poslovnih sredstev.“;

| 13. | v členu 221(2) se besedilo „členi 380 do 390“ nadomesti z besedilom „členi 380 do 390b“; |
| --- | --- |

13.

v členu 221(2) se besedilo „členi 380 do 390“ nadomesti z besedilom „členi 380 do 390b“;

| 14. | členu 287 se dodajo naslednje točke:






  „17. | Bolgarija: 25 600 EUR; |
| --- | --- | --- |

14.

členu 287 se dodajo naslednje točke:

„17.

Bolgarija: 25 600 EUR;

| 18. | Romunija: 35 000 EUR.“; |
| --- | --- |

18.

Romunija: 35 000 EUR.“;

| 15. | v oddelku 2 poglavja 1 naslova XIII se vstavita naslednja člena:
  „Člen 390a
  Bolgarija lahko za mednarodni prevoz potnikov iz točke 10 dela B Priloge X pod pogoji, ki so v tej državi članici veljali na dan njenega pristopa, še naprej uporablja oprostitev plačila davka, dokler se ista oprostitev uporablja v eni od držav članic, ki je bila članica Skupnosti 31. decembra 2006.
  Člen 390b
  Romunija lahko za mednarodni prevoz potnikov iz točke 10 dela B Priloge X pod pogoji, ki so v tej državi članici veljali na dan njenega pristopa, še naprej uporablja oprostitev davka, dokler se ista oprostitev uporablja v eni od držav članic, ki je bila članica Skupnosti 31. decembra 2006.“; |
| --- | --- |

15.

v oddelku 2 poglavja 1 naslova XIII se vstavita naslednja člena:

„Člen 390a

Bolgarija lahko za mednarodni prevoz potnikov iz točke 10 dela B Priloge X pod pogoji, ki so v tej državi članici veljali na dan njenega pristopa, še naprej uporablja oprostitev plačila davka, dokler se ista oprostitev uporablja v eni od držav članic, ki je bila članica Skupnosti 31. decembra 2006.

Člen 390b

Romunija lahko za mednarodni prevoz potnikov iz točke 10 dela B Priloge X pod pogoji, ki so v tej državi članici veljali na dan njenega pristopa, še naprej uporablja oprostitev davka, dokler se ista oprostitev uporablja v eni od držav članic, ki je bila članica Skupnosti 31. decembra 2006.“;

| 16. | v členu 391 se besedilo „členov 380 do 390“ nadomesti z besedilom „členov 380 do 390b“; |
| --- | --- |

16.

v členu 391 se besedilo „členov 380 do 390“ nadomesti z besedilom „členov 380 do 390b“;

| 17. | v Prilogi X se naslov nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

17.

v Prilogi X se naslov nadomesti z naslednjim:

Člen 2

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, z učinkom od 1. januarja 2011. O tem takoj obvestijo Komisijo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o besedilu temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 22. decembra 2009

Za Svet

Predsednik

A. CARLGREN

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Mnenje Evropskega parlamenta z dne 24. novembra 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL C 204, 9.8.2008, str. 119.

2

(3)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 260, 11.10.2003, str. 8.

4

(5)  UL L 44, 20.2.2008, str. 11.

5

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 15.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 10/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 10/19

---

EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

SKLEP SVETA GUVERNERJEV

z dne 30. marca 2009

o povečanju kapitala Evropske investicijske banke

SVET GUVERNERJEV EVROPSKE INVESTICIJSKE BANKE JE –

OB UPOŠTEVANJU členov 4(3) in 5(2) statuta,

OB UPOŠTEVANJU, da je naloga banke določena v členu 267 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

OB UPOŠTEVANJU, da se v skladu z drugim pododstavkom člena 4(1) statuta banke za obračunsko enoto določi euro,

OB UPOŠTEVANJU, da nedavni razvoj dejavnosti banke in verjetna evolucija posojanja, zlasti kot odziv na povabili Evropskega sveta in Ekonomsko-finančnega sveta, zahtevata vse večjo podporo EIB vrsti dejavnosti, predvsem glede na zdajšnje izglede za gospodarsko stanje v EU v prihodnjih letih,

OB UPOŠTEVANJU, da naj bi se v skladu z razpravo Sveta direktorjev o kapitalskih zahtevah banke, ki je potekala na zasedanju 16. decembra 2008, vpisani kapital banke povečal na 232 392 989 000 EUR; da naj bi bil vplačani delež 5 odstotkov, v celoti pa naj bi ga financirala banka iz svojih dodatnih rezerv; in da naj bi se postopno ponovno oblikoval rezervni sklad, v skladu s statutom v višini do 10 odstotkov vpisanega kapitala –

SOGLASNO ODLOČIL, dne 30. marca 2009, s pisnim postopkom iz člena 5 Poslovnika EIB, na predlog Sveta direktorjev, v skladu s členom 4(3) statuta banke, da:

| 1. | se dodatne rezerve banke v višini 5 379 241 000 EUR obravnavajo kot proste rezerve; |
| --- | --- |

1.

se dodatne rezerve banke v višini 5 379 241 000 EUR obravnavajo kot proste rezerve;

| 2. | se 2 000 000 000 EUR prostih rezerv prenese v namenske rezerve za podporo skladu za strukturirano financiranje in podobnim podjemom; |
| --- | --- |

2.

se 2 000 000 000 EUR prostih rezerv prenese v namenske rezerve za podporo skladu za strukturirano financiranje in podobnim podjemom;

| 3. | se z dne 1. aprila 2009 kapital banke poveča, kot sledi:






  3.1. | kapital, ki ga vpišejo države članice, se poveča sorazmerno s 164 808 169 000 EUR na 232 392 989 000 EUR, tako da njihovi deleži znašajo (v EUR):






  Nemčija | 37 578 019 000 |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 37 578 019 000 |
| Italija | 37 578 019 000 |
| Združeno Kraljestvo | 37 578 019 000 |
| Španija | 22 546 811 500 |
| Belgija | 10 416 365 500 |
| Nizozemska | 10 416 365 500 |
| Švedska | 6 910 226 000 |
| Danska | 5 274 105 000 |
| Avstrija | 5 170 732 500 |
| Poljska | 4 810 160 500 |
| Finska | 2 970 783 000 |
| Grčija | 2 825 416 500 |
| Portugalska | 1 820 820 000 |
| Češka | 1 774 990 500 |
| Madžarska | 1 679 222 000 |
| Irska | 1 318 525 000 |
| Romunija | 1 217 626 000 |
| Slovaška | 604 206 500 |
| Slovenija | 560 951 500 |
| Bolgarija | 410 217 500 |
| Litva | 351 981 000 |
| Luksemburg | 263 707 000 |
| Ciper | 258 583 500 |
| Latvija | 214 805 000 |
| Estonija | 165 882 000 |
| Malta | 98 429 500 |

3.

se z dne 1. aprila 2009 kapital banke poveča, kot sledi:

3.1.

kapital, ki ga vpišejo države članice, se poveča sorazmerno s 164 808 169 000 EUR na 232 392 989 000 EUR, tako da njihovi deleži znašajo (v EUR):

Nemčija

37 578 019 000

Francija

37 578 019 000

Italija

37 578 019 000

Združeno Kraljestvo

37 578 019 000

Španija

22 546 811 500

Belgija

10 416 365 500

Nizozemska

10 416 365 500

Švedska

6 910 226 000

Danska

5 274 105 000

Avstrija

5 170 732 500

Poljska

4 810 160 500

Finska

2 970 783 000

Grčija

2 825 416 500

Portugalska

1 820 820 000

Češka

1 774 990 500

Madžarska

1 679 222 000

Irska

1 318 525 000

Romunija

1 217 626 000

Slovaška

604 206 500

Slovenija

560 951 500

Bolgarija

410 217 500

Litva

351 981 000

Luksemburg

263 707 000

Ciper

258 583 500

Latvija

214 805 000

Estonija

165 882 000

Malta

98 429 500

| 3.2. | Proste rezerve v znesku 3 379 241 000 EUR se preoblikujejo v vplačani kapital, in sicer s prenosom iz dodatnih rezerv banke v njen kapital; |
| --- | --- |

3.2.

Proste rezerve v znesku 3 379 241 000 EUR se preoblikujejo v vplačani kapital, in sicer s prenosom iz dodatnih rezerv banke v njen kapital;

| 3.3. | ta kapital se šteje za del vpisanega in vplačanega kapitala, s čimer se vplačani kapital banke poveča z 8 240 408 450 EUR na 11 619 649 450 EUR; |
| --- | --- |

3.3.

ta kapital se šteje za del vpisanega in vplačanega kapitala, s čimer se vplačani kapital banke poveča z 8 240 408 450 EUR na 11 619 649 450 EUR;

ZATO

| 3.4. | se statut banke spremeni. S 1. aprilom 2009 se prvi odstavek člena 4(1) statuta banke glasi:
  „Kapital banke je 232 392 989 000 eurov, države članice pa so vpisale naslednje deleže:






  Nemčija | 37 578 019 000 |
| --- | --- | --- |
| Francija | 37 578 019 000 |
| Italija | 37 578 019 000 |
| Združeno Kraljestvo | 37 578 019 000 |
| Španija | 22 546 811 500 |
| Belgija | 10 416 365 500 |
| Nizozemska | 10 416 365 500 |
| Švedska | 6 910 226 000 |
| Danska | 5 274 105 000 |
| Avstrija | 5 170 732 500 |
| Poljska | 4 810 160 500 |
| Finska | 2 970 783 000 |
| Grčija | 2 825 416 500 |
| Portugalska | 1 820 820 000 |
| Češka | 1 774 990 500 |
| Madžarska | 1 679 222 000 |
| Irska | 1 318 525 000 |
| Romunija | 1 217 626 000 |
| Slovaška | 604 206 500 |
| Slovenija | 560 951 500 |
| Bolgarija | 410 217 500 |
| Litva | 351 981 000 |
| Luksemburg | 263 707 000 |
| Ciper | 258 583 500 |
| Latvija | 214 805 000 |
| Estonija | 165 882 000 |
| Malta | 98 429 500“ |

3.4.

se statut banke spremeni. S 1. aprilom 2009 se prvi odstavek člena 4(1) statuta banke glasi:

„Kapital banke je 232 392 989 000 eurov, države članice pa so vpisale naslednje deleže:

Nemčija

37 578 019 000

Francija

37 578 019 000

Italija

37 578 019 000

Združeno Kraljestvo

37 578 019 000

Španija

22 546 811 500

Belgija

10 416 365 500

Nizozemska

10 416 365 500

Švedska

6 910 226 000

Danska

5 274 105 000

Avstrija

5 170 732 500

Poljska

4 810 160 500

Finska

2 970 783 000

Grčija

2 825 416 500

Portugalska

1 820 820 000

Češka

1 774 990 500

Madžarska

1 679 222 000

Irska

1 318 525 000

Romunija

1 217 626 000

Slovaška

604 206 500

Slovenija

560 951 500

Bolgarija

410 217 500

Litva

351 981 000

Luksemburg

263 707 000

Ciper

258 583 500

Latvija

214 805 000

Estonija

165 882 000

Malta

98 429 500“

| 4. | Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

4.

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Za Svet guvernerjev

Predsednik

C. STAVRAKIS

Sekretar

A. QUEREJETA

---