# Euroopa Liidu L 49/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.049.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 49 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide26. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.049.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 49

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide26. veebruar 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 157/2010, 22. veebruar 2010, millega pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 158/2010, 25. veebruar 2010, millega määratakse eelnevalt kindlaks või eraladustamise toetuse suurus 2010. aastaks | 14 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 159/2010, 25. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 16 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 160/2010, 25. veebruar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 18 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 161/2010, 25. veebruar 2010, millega määratakse kindlaks maisi imporditollimaksu vähendamise ülempiir määruses (EÜ) nr 676/2009 osutatud pakkumismenetluse raames | 20 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 162/2010, 25. veebruar 2010, millega määratakse kindlaks maisi imporditollimaksu vähendamise ülempiir määruses (EÜ) nr 677/2009 osutatud pakkumismenetluse raames | 21 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2010/118/ÜVJP, 25. veebruar 2010, millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 22 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/119/ÜVJP, 25. veebruar 2010, millega pikendatakse ja muudetakse Aafrika Liitu nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 26 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/120/ÜVJP, 25. veebruar 2010, millega pikendatakse ja muudetakse Afganistani ja Pakistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 28 |
| | * | Nõukogu otsus 2010/121/ÜVJP, 25. veebruar 2010, millega muudetakse ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piiravaid meetmeid, lisa | 30 |
| | | 2010/122/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 25. veebruar 2010, millega muudetakse teaduse ja tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/95/EÜ lisa seoses kaadmiumi kasutusviisi erandiga
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1034 all)

   (
  1
  ) | 32 |
| | | 2010/123/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 25. veebruar 2010, millega kohandatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate töötasu suhtes alates 1. veebruarist 2009, 1. märtsist 2009, 1. aprillist 2009, 1. maist 2009 ja 1. juunist 2009 kohaldatavaid paranduskoefitsiente | 34 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 157/2010, 22. veebruar 2010, millega pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 158/2010, 25. veebruar 2010, millega määratakse eelnevalt kindlaks või eraladustamise toetuse suurus 2010. aastaks

14

Komisjoni määrus (EL) nr 159/2010, 25. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

16

Komisjoni määrus (EL) nr 160/2010, 25. veebruar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

18

Komisjoni määrus (EL) nr 161/2010, 25. veebruar 2010, millega määratakse kindlaks maisi imporditollimaksu vähendamise ülempiir määruses (EÜ) nr 676/2009 osutatud pakkumismenetluse raames

20

Komisjoni määrus (EL) nr 162/2010, 25. veebruar 2010, millega määratakse kindlaks maisi imporditollimaksu vähendamise ülempiir määruses (EÜ) nr 677/2009 osutatud pakkumismenetluse raames

21

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2010/118/ÜVJP, 25. veebruar 2010, millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

22

*

Nõukogu otsus 2010/119/ÜVJP, 25. veebruar 2010, millega pikendatakse ja muudetakse Aafrika Liitu nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

26

*

Nõukogu otsus 2010/120/ÜVJP, 25. veebruar 2010, millega pikendatakse ja muudetakse Afganistani ja Pakistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

28

*

Nõukogu otsus 2010/121/ÜVJP, 25. veebruar 2010, millega muudetakse ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piiravaid meetmeid, lisa

30

2010/122/EL

*

Komisjoni otsus, 25. veebruar 2010, millega muudetakse teaduse ja tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/95/EÜ lisa seoses kaadmiumi kasutusviisi erandiga
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1034 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1034 all)

1

32

2010/123/EL

*

Komisjoni otsus, 25. veebruar 2010, millega kohandatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate töötasu suhtes alates 1. veebruarist 2009, 1. märtsist 2009, 1. aprillist 2009, 1. maist 2009 ja 1. juunist 2009 kohaldatavaid paranduskoefitsiente

34

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 26.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 157/2010,

22. veebruar 2010,

millega pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2) (edaspidi „algmäärus”), eriti määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 119/97 (3) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraga 32,5–39,4 %. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldati muude kui 17 või 23 rõngaga spiraalköiteseadiste suhtes, samal ajal kui 17 ja 23 rõngaga spiraalköiteseadiste suhtes kohaldati tollimaksu, mis oli võrdne minimaalse impordihinna (325 eurot 1 000 tüki kohta) ja vaba netohinna vahega ELi piiril enne tollimaksu tasumist, kui viimane oli madalam kui minimaalne impordihind. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 119/97 (3) teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina”) pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määraga 32,5–39,4 %. Nimetatud tollimaksumäärasid kohaldati muude kui 17 või 23 rõngaga spiraalköiteseadiste suhtes, samal ajal kui 17 ja 23 rõngaga spiraalköiteseadiste suhtes kohaldati tollimaksu, mis oli võrdne minimaalse impordihinna (325 eurot 1 000 tüki kohta) ja vaba netohinna vahega ELi piiril enne tollimaksu tasumist, kui viimane oli madalam kui minimaalne impordihind.

| (2) | Pärast algmääruse artikli 12 kohast läbivaatamisega seotud uurimist muutis ja suurendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/2000 (4) eespool nimetatud tollimakse teatavate muude kui 17 või 23 rõngaga spiraalköiteseadiste puhul. Muudetud tollimaksude määr oli 51,2–78,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Pärast algmääruse artikli 12 kohast läbivaatamisega seotud uurimist muutis ja suurendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 2100/2000 (4) eespool nimetatud tollimakse teatavate muude kui 17 või 23 rõngaga spiraalköiteseadiste puhul. Muudetud tollimaksude määr oli 51,2–78,8 %.

| (3) | Pärast kahe liidu tootja taotlust algatati 2002. aasta jaanuaris algmääruse artikli 11 lõike 2 kohane aegumise läbivaatamine (5) ning nõukogu pikendas määrusega (EÜ) nr 2074/2004 (6) kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid nelja aasta võrra. |
| --- | --- |

(3)

Pärast kahe liidu tootja taotlust algatati 2002. aasta jaanuaris algmääruse artikli 11 lõike 2 kohane aegumise läbivaatamine (5) ning nõukogu pikendas määrusega (EÜ) nr 2074/2004 (6) kehtivaid dumpinguvastaseid meetmeid nelja aasta võrra.

| (4) | Pärast algmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1208/2004 (7) lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid teatavate Vietnamist lähetatud spiraalköiteseadiste impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevatena või mitte. |
| --- | --- |

(4)

Pärast algmääruse artikli 13 kohast meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1208/2004 (7) lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid teatavate Vietnamist lähetatud spiraalköiteseadiste impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevatena või mitte.

| (5) | Pärast algmääruse artikli 13 kohast kõrvalehoidmisega seotud uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 33/2006 (8) lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid teatavate Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist lähetatud spiraalköiteseadiste impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist pärinevatena või mitte. |
| --- | --- |

(5)

Pärast algmääruse artikli 13 kohast kõrvalehoidmisega seotud uurimist laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 33/2006 (8) lõplikke dumpinguvastaseid meetmeid teatavate Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist lähetatud spiraalköiteseadiste impordile, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist pärinevatena või mitte.

| (6) | Viimaks, 2008. aasta augustis laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 818/2008 (9) meetmete reguleerimisala teatavatele veidi muudetud spiraalköiteseadistele, kuna tehti kindlaks, et meetmetest hoiti kõrvale. |
| --- | --- |

(6)

Viimaks, 2008. aasta augustis laiendas nõukogu määrusega (EÜ) nr 818/2008 (9) meetmete reguleerimisala teatavatele veidi muudetud spiraalköiteseadistele, kuna tehti kindlaks, et meetmetest hoiti kõrvale.

2.   Läbivaatamistaotlus

| (7) | Pärast seda, kui avaldati teadaanne teatavate Hiinast pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (10) sai komisjon 4. septembril 2008 taotluse vaadata need meetmed läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

(7)

Pärast seda, kui avaldati teadaanne teatavate Hiinast pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta, (10) sai komisjon 4. septembril 2008 taotluse vaadata need meetmed läbi algmääruse artikli 11 lõike 2 alusel.

| (8) | Taotluse esitas liidu tootja Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (edaspidi „taotluse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(8)

Taotluse esitas liidu tootja Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (edaspidi „taotluse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Taotlus põhines väitel, et meetmete kehtivuse lõppemine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (9) | Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et läbivaatamise algatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt on olemas piisavad tõendid, algatas komisjon läbivaatamise (11). |
| --- | --- |

(9)

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist otsustanud, et läbivaatamise algatamiseks algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt on olemas piisavad tõendid, algatas komisjon läbivaatamise (11).

3.   Uurimine

a)   Menetlus

| (10) | Komisjon tegi meetmete aegumisega seotud läbivaatamise algatamise ametlikult teatavaks teadaolevatele eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele, ekspordiriigi esindajatele, taotluse esitanud liidu tootjale ja teisele teadaolevale liidu tootjale. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon tegi meetmete aegumisega seotud läbivaatamise algatamise ametlikult teatavaks teadaolevatele eksportivatele tootjatele, importijatele ja kasutajatele, ekspordiriigi esindajatele, taotluse esitanud liidu tootjale ja teisele teadaolevale liidu tootjale. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad teatavaks kirjalikult ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (11) | Võimalus ärakuulamiseks anti kõigile nendele isikutele, kes esitasid selleks taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja näitasid ära konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata. |
| --- | --- |

(11)

Võimalus ärakuulamiseks anti kõigile nendele isikutele, kes esitasid selleks taotluse eespool sätestatud tähtaja jooksul ja näitasid ära konkreetsed põhjused, miks nad tuleks ära kuulata.

| (12) | Komisjon saatis küsimustiku kõikidele isikutele, kellele teatati ametlikult kontrollmenetluse algatamisest, ning neile, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul esitasid taotluse küsimustiku saamiseks. Lisaks sellele võeti ühendust ühe Tai (kavandatud võrdlusriik) tootjaga ja anti talle küsimustik. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon saatis küsimustiku kõikidele isikutele, kellele teatati ametlikult kontrollmenetluse algatamisest, ning neile, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul esitasid taotluse küsimustiku saamiseks. Lisaks sellele võeti ühendust ühe Tai (kavandatud võrdlusriik) tootjaga ja anti talle küsimustik.

| (13) | Vastused küsimustikele saadi ühelt Hiina eksportivalt tootjalt, kes ei eksportinud spiraalköiteseadiseid Euroopa Liitu (edaspidi „EL”), ja sellega seotud äriühingult Tais, taotluse esitanud liidu tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt ja ühelt taotluse esitajaga seotud kasutajalt. Teine liidu tootja ei teinud selles uurimises koostööd ning üks sõltumatu importija esitas ainult märkused. |
| --- | --- |

(13)

Vastused küsimustikele saadi ühelt Hiina eksportivalt tootjalt, kes ei eksportinud spiraalköiteseadiseid Euroopa Liitu (edaspidi „EL”), ja sellega seotud äriühingult Tais, taotluse esitanud liidu tootjalt, kolmelt sõltumatult importijalt ja ühelt taotluse esitajaga seotud kasutajalt. Teine liidu tootja ei teinud selles uurimises koostööd ning üks sõltumatu importija esitas ainult märkused.

| (14) | Kõikidele asjaosalistele teatati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist. Neile anti pärast teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Isikute märkused võeti arvesse ning vajaduse korral muudeti järeldusi vastavalt. |
| --- | --- |

(14)

Kõikidele asjaosalistele teatati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist. Neile anti pärast teavitamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Isikute märkused võeti arvesse ning vajaduse korral muudeti järeldusi vastavalt.

b)   Huvitatud isikud ja kontrollkäigud

| (15) | Komisjoni talitused kogusid ja kontrollisid kõiki andmeid, mida nad dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäolisuse kindlakstegemise ning ELi huvide seisukohast vajalikuks pidasid. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:






  i) | taotluse esitanud liidu tootja






  — | Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viin, Austria; |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Komisjoni talitused kogusid ja kontrollisid kõiki andmeid, mida nad dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäolisuse kindlakstegemise ning ELi huvide seisukohast vajalikuks pidasid. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse:

i)

taotluse esitanud liidu tootja

—

Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viin, Austria;

| ii) | ekspordiriigi tootja






  — | Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS), Guangzhou, ja sellega seotud äriühing Wah Hing Stationery Manufactory Ltd („WHS”), Hongkong, Hiina; |
| --- | --- | --- |

ii)

ekspordiriigi tootja

—

Wah Hing Stationery Manufactory Ltd (WHS), Guangzhou, ja sellega seotud äriühing Wah Hing Stationery Manufactory Ltd („WHS”), Hongkong, Hiina;

| iii) | ELi sõltumatu importija






  — | Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itaalia. |
| --- | --- | --- |

iii)

ELi sõltumatu importija

—

Giardini S.r.l., Settimo Milanese, Itaalia.

c)   Uurimisperiood

| (16) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise suhtes asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2005. aasta 1. jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(16)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise suhtes asjakohaste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 2005. aasta 1. jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (17) | Vaatlusalune toode on sama, nagu määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 2074/2004, st teatavad spiraalköiteseadised, mis on valmistatud kahest ristkülikukujulisest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil. Rõngad võivad olla mitmesuguse kujuga, kusjuures enim levinud on ümmargused või D-kujulised rõngad (edaspidi „vaatlusalune toode”). Hetkel liigitatakse need spiraalköiteseadised CN-koodi ex 8305 10 00 alla. Kangmehhanismid, mis kuuluvad sama CN-koodi alla, ei kuulu kõnealusel juhul vaatlusaluse toote alla. |
| --- | --- |

(17)

Vaatlusalune toode on sama, nagu määratletud nõukogu määruses (EÜ) nr 2074/2004, st teatavad spiraalköiteseadised, mis on valmistatud kahest ristkülikukujulisest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil. Rõngad võivad olla mitmesuguse kujuga, kusjuures enim levinud on ümmargused või D-kujulised rõngad (edaspidi „vaatlusalune toode”). Hetkel liigitatakse need spiraalköiteseadised CN-koodi ex 8305 10 00 alla. Kangmehhanismid, mis kuuluvad sama CN-koodi alla, ei kuulu kõnealusel juhul vaatlusaluse toote alla.

| (18) | Spiraalköiteseadiseid kasutatakse paberist, papist ja kilekattega kaustade, esitlus- ja muude köidetud kaustade valmistamiseks. |
| --- | --- |

(18)

Spiraalköiteseadiseid kasutatakse paberist, papist ja kilekattega kaustade, esitlus- ja muude köidetud kaustade valmistamiseks.

| (19) | Uurimisperioodil müüdi ELi suurel hulgal erinevaid spiraalköiteseadiste tüüpe. Erinevused nende tüüpide vahel määrati kindlaks põhja laiuse, seadise tüübi, rõngaste arvu, avamissüsteemi, nominaalse paberimahutavuse, rõnga läbimõõdu, rõngaste kuju, pikkuse ja rõngaste vahekauguse põhjal. Arvestades asjaolu, et kõikidel tüüpidel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning et mudelid võivad teatavas ulatuses olla omavahel asendatavad, otsustati kõiki spiraalköiteseadiseid käsitada kõnealuses menetluses ühe ja sama tootena. |
| --- | --- |

(19)

Uurimisperioodil müüdi ELi suurel hulgal erinevaid spiraalköiteseadiste tüüpe. Erinevused nende tüüpide vahel määrati kindlaks põhja laiuse, seadise tüübi, rõngaste arvu, avamissüsteemi, nominaalse paberimahutavuse, rõnga läbimõõdu, rõngaste kuju, pikkuse ja rõngaste vahekauguse põhjal. Arvestades asjaolu, et kõikidel tüüpidel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning et mudelid võivad teatavas ulatuses olla omavahel asendatavad, otsustati kõiki spiraalköiteseadiseid käsitada kõnealuses menetluses ühe ja sama tootena.

2.   Samasugune toode

| (20) | Samuti leiti, et Hiinas toodetud ja liidu tootjate toodetavate ELi turul müüdavate spiraalköiteseadiste füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusotstarve ei erine. |
| --- | --- |

(20)

Samuti leiti, et Hiinas toodetud ja liidu tootjate toodetavate ELi turul müüdavate spiraalköiteseadiste füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning kasutusotstarve ei erine.

| (21) | Seepärast järeldati, et Hiinast pärinevad spiraalköiteseadised ning liidu tootjate toodetavad ja ELi turul müüdavad spiraalköiteseadised on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused tooted. |
| --- | --- |

(21)

Seepärast järeldati, et Hiinast pärinevad spiraalköiteseadised ning liidu tootjate toodetavad ja ELi turul müüdavad spiraalköiteseadised on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasugused tooted.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (22) | Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas olemasolevate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(22)

Algmääruse artikli 11 lõike 2 kohaselt uuriti, kas olemasolevate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt dumpingu jätkumine või kordumine.

1.   Sissejuhatavad märkused

| (23) | Ükski Hiina tootja, kes ekspordib spiraalköiteseadiseid ELi, ei teinud uurimise käigus koostööd. Taotluses nimetatud neljast Hiina äriühingust tegi koostööd ainult üks ning samuti sellega seotud äriühing Tais. Teised kolm eksportivat äriühingut ei vastanud küsimustikule. Ainus koostööd teinud Hiina tootja ei eksportinud vaatlusalust toodet ELi, kuid eksportis seda muude kolmandate riikide turgudele. Kuna ükski Hiina spiraalköiteseadiseid eksportiv tootja, kes eksportis toodet uurimisperioodil ELi, ei teinud koostööd, tuli järeldused dumpingu kohta teha komisjonile kättesaadava teabe alusel, mida saadi muudest allikatest, kooskõlas algmääruse artikli 18 sätetega. Järeldati, et kõige kohasem teave on Eurostati ekspordialane teave. Asjakohaselt ja uurimise tähtaega arvesse võttes kontrolliti seda teavet teabe alusel, mida esitas käesolevas uurimises ainsana koostööd teinud Hiina tootja, kes ei eksportinud spiraalköiteseadiseid ELi, ning Hiina ekspordistatistika alusel. Vaatamata asjaolule, et puuduvad konkreetsed andmed Hiina eksportivate tootjate koguste ja mahu kohta, loetakse Eurostati statistikat ainsaks kättesaadavaks allikaks, kust saada andmeid Hiina ekspordi kohta ELi, isegi kui Eurostati antud absoluutne hinnatase tundub üsna kõrge võrreldes Hiina ekspordistatistikas esitatud impordihindadega ja teiste riikide kohta esitatud Eurostati andmetega. |
| --- | --- |

(23)

Ükski Hiina tootja, kes ekspordib spiraalköiteseadiseid ELi, ei teinud uurimise käigus koostööd. Taotluses nimetatud neljast Hiina äriühingust tegi koostööd ainult üks ning samuti sellega seotud äriühing Tais. Teised kolm eksportivat äriühingut ei vastanud küsimustikule. Ainus koostööd teinud Hiina tootja ei eksportinud vaatlusalust toodet ELi, kuid eksportis seda muude kolmandate riikide turgudele. Kuna ükski Hiina spiraalköiteseadiseid eksportiv tootja, kes eksportis toodet uurimisperioodil ELi, ei teinud koostööd, tuli järeldused dumpingu kohta teha komisjonile kättesaadava teabe alusel, mida saadi muudest allikatest, kooskõlas algmääruse artikli 18 sätetega. Järeldati, et kõige kohasem teave on Eurostati ekspordialane teave. Asjakohaselt ja uurimise tähtaega arvesse võttes kontrolliti seda teavet teabe alusel, mida esitas käesolevas uurimises ainsana koostööd teinud Hiina tootja, kes ei eksportinud spiraalköiteseadiseid ELi, ning Hiina ekspordistatistika alusel. Vaatamata asjaolule, et puuduvad konkreetsed andmed Hiina eksportivate tootjate koguste ja mahu kohta, loetakse Eurostati statistikat ainsaks kättesaadavaks allikaks, kust saada andmeid Hiina ekspordi kohta ELi, isegi kui Eurostati antud absoluutne hinnatase tundub üsna kõrge võrreldes Hiina ekspordistatistikas esitatud impordihindadega ja teiste riikide kohta esitatud Eurostati andmetega.

2.   Dumpingu jätkumine

a)   Võrdlusriik

| (24) | Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuleb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a sätetele määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(24)

Kuna Hiina majandus on üleminekujärgus, tuleb vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a sätetele määrata normaalväärtus asjakohases kolmandas turumajandusriigis (edaspidi „võrdlusriigis”) kehtiva hinna või arvestusliku normaalväärtuse alusel või hinna järgi, mis kehtib müügi puhul sellest võrdlusriigist teistesse riikidesse, k.a liitu, või kui see ei ole võimalik, siis mis tahes muul põhjendatud alusel, sealhulgas samasuguse toote eest liidus tegelikult makstud või makstava hinna alusel, mida on vajaduse korral nõuetekohaselt kohandatud, et sisse arvata põhjendatud kasumimarginaal.

| (25) | Eelmises uurimises valiti võrdlusriigiks India. Sellega seoses märgitakse, et komisjon teatas eelmises uurimuses ainsale koostööd teinud India tootjale käesoleva menetluse algatamisest, kuid viimane keeldus koostööst. Aegumise läbivaatamise taotluses soovitati normaalväärtuse määramisel võtta võrdlusriigiks Tai. Menetluses osalevad teatavad isikud vaidlustasid sellise valiku, väites, et sobiva võrdlusriigina oleks tulnud kasutada Indiat. |
| --- | --- |

(25)

Eelmises uurimises valiti võrdlusriigiks India. Sellega seoses märgitakse, et komisjon teatas eelmises uurimuses ainsale koostööd teinud India tootjale käesoleva menetluse algatamisest, kuid viimane keeldus koostööst. Aegumise läbivaatamise taotluses soovitati normaalväärtuse määramisel võtta võrdlusriigiks Tai. Menetluses osalevad teatavad isikud vaidlustasid sellise valiku, väites, et sobiva võrdlusriigina oleks tulnud kasutada Indiat.

| (26) | Üks Tai tootja oli nõus koostööd tegema. Seetõttu uuris komisjon võimalust kasutada Taist saadud andmeid normaalväärtuse määramiseks Hiina jaoks. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusaluse toote omamaist müüki Tais ei olnud. Seetõttu tuleks normaalväärtus Tai puhul kindlaks määrata artikli 2 lõike 6 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(26)

Üks Tai tootja oli nõus koostööd tegema. Seetõttu uuris komisjon võimalust kasutada Taist saadud andmeid normaalväärtuse määramiseks Hiina jaoks. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusaluse toote omamaist müüki Tais ei olnud. Seetõttu tuleks normaalväärtus Tai puhul kindlaks määrata artikli 2 lõike 6 punkti c alusel.

| (27) | Lisaks näitas Taist eksporditud vaatlusaluse toote keskmise ekspordihinnataseme võrdlus Hiinast eksporditud vaatlusaluse toote keskmise ekspordihinnatasemega, mille esitas Eurostat, et Hiina hinnad olid Tai omadest kõrgemad. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusalune toode hõlmab väga paljusid erinevaid tootetüüpe ning hinnad võivad olenevalt tootetüübist erineda. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik määrata nende ELi suunatud ekspordimüügi täpset kooslust ning võrrelda seda Tai eksportivate tootjate erinevate toodetega. Kuna miski ei vihjanud sellele, et ekspordihinna märkimisväärsed erinevused oleksid põhjustatud mingist muust tegurist, siis järeldati, et Hiina ja Tai eksportivad tootjad eksportisid ELi erinevaid spiraalköiteseadiseid. Võttes aluseks Taist ja Hiinast Euroopa Liitu suunatud ekspordi erinevad hinnad, järeldati parimaid kättesaadavaid andmeid kasutades, et Hiina eksport hõlmab kallimaid ja keerukama töötlusega tootetüüpe ning ka sellel põhjusel ei ole asjakohane kasutada Tai andmeid normaalväärtuse määramiseks Hiina puhul. |
| --- | --- |

(27)

Lisaks näitas Taist eksporditud vaatlusaluse toote keskmise ekspordihinnataseme võrdlus Hiinast eksporditud vaatlusaluse toote keskmise ekspordihinnatasemega, mille esitas Eurostat, et Hiina hinnad olid Tai omadest kõrgemad. Sellega seoses tuleb märkida, et vaatlusalune toode hõlmab väga paljusid erinevaid tootetüüpe ning hinnad võivad olenevalt tootetüübist erineda. Kuna Hiina eksportivad tootjad koostööd ei teinud, ei olnud võimalik määrata nende ELi suunatud ekspordimüügi täpset kooslust ning võrrelda seda Tai eksportivate tootjate erinevate toodetega. Kuna miski ei vihjanud sellele, et ekspordihinna märkimisväärsed erinevused oleksid põhjustatud mingist muust tegurist, siis järeldati, et Hiina ja Tai eksportivad tootjad eksportisid ELi erinevaid spiraalköiteseadiseid. Võttes aluseks Taist ja Hiinast Euroopa Liitu suunatud ekspordi erinevad hinnad, järeldati parimaid kättesaadavaid andmeid kasutades, et Hiina eksport hõlmab kallimaid ja keerukama töötlusega tootetüüpe ning ka sellel põhjusel ei ole asjakohane kasutada Tai andmeid normaalväärtuse määramiseks Hiina puhul.

| (28) | Lisaks oli kõnealune Tai äriühing seotud Hiina ainsa koostööd teinud spiraalköiteseadiste tootjaga. Komisjon uuris, kas asjaolu, et need kaks äriühingut olid seotud, võiks mõjutada normaalväärtuse kindlaksmääramist. Sellega seoses meenutatakse, et eelmistes uurimistes (nimelt kahes meetmetest kõrvalehoidmise uurimises) leiti, et Hiina tootja lõi kõnealuse Tai äriühingu vastusena vaatlusaluse toote suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele. Käesolev uurimine kinnitab seda järeldust ning seda selgitatakse põhjalikumalt põhjenduses 38. Võttes arvesse tõestatud seost kõnealuste Hiina ja Tai tootjate vahel, järeldati, et ei ole asjakohane kasutada kavandatud võrdlusriigi ainsa koostööd teinud äriühingu esitatud andmeid. Kõiki ülalnimetatud tegureid arvesse võttes ning kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a leiti, et Tai ei ole normaalväärtuse määramiseks asjakohane võrdlusriik. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks oli kõnealune Tai äriühing seotud Hiina ainsa koostööd teinud spiraalköiteseadiste tootjaga. Komisjon uuris, kas asjaolu, et need kaks äriühingut olid seotud, võiks mõjutada normaalväärtuse kindlaksmääramist. Sellega seoses meenutatakse, et eelmistes uurimistes (nimelt kahes meetmetest kõrvalehoidmise uurimises) leiti, et Hiina tootja lõi kõnealuse Tai äriühingu vastusena vaatlusaluse toote suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamisele. Käesolev uurimine kinnitab seda järeldust ning seda selgitatakse põhjalikumalt põhjenduses 38. Võttes arvesse tõestatud seost kõnealuste Hiina ja Tai tootjate vahel, järeldati, et ei ole asjakohane kasutada kavandatud võrdlusriigi ainsa koostööd teinud äriühingu esitatud andmeid. Kõiki ülalnimetatud tegureid arvesse võttes ning kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a leiti, et Tai ei ole normaalväärtuse määramiseks asjakohane võrdlusriik.

| (29) | Võttes arvesse eespool nimetatud asjaolusid seoses Taiga, koostöö puudumist eelnevalt kasutatud võrdlusriigist (India) ning samuti asjaolu, et ükski Hiina äriühing, kes eksportis spiraalköiteseadiseid ELi, ei teinud uurimises koostööd, järeldati, et on asjakohane määrata normaalväärtus mingil muul õigustatud alusel, st liidus samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna põhjal. |
| --- | --- |

(29)

Võttes arvesse eespool nimetatud asjaolusid seoses Taiga, koostöö puudumist eelnevalt kasutatud võrdlusriigist (India) ning samuti asjaolu, et ükski Hiina äriühing, kes eksportis spiraalköiteseadiseid ELi, ei teinud uurimises koostööd, järeldati, et on asjakohane määrata normaalväärtus mingil muul õigustatud alusel, st liidus samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna põhjal.

b)   Normaalväärtus

| (30) | Võttes arvesse eespool nimetatud asjaolusid, otsustati normaalväärtus kindlaks määrata liidu tootmisharu hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a, st liidus samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna põhjal. Seega määrati normaalväärtus taotluse esitanud liidu tootja kohapeal kontrollitud andmete põhjal. Kõnealuse tootja samasuguse toote omamaine müük leiti olevat tüüpiline võrreldes Hiinast ELi eksporditava vaatlusaluse tootega. Kuna liidu tootmisharu müügihinnad tootsid kahjumit, tuli neid nõuetekohaselt kohandada, et hõlmata algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a ette nähtud põhjendatud kasumimarginaal. Kasutati 5 % kasumimarginaali, mis on sellist tüüpi äritegevuse puhul asjakohane. |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse eespool nimetatud asjaolusid, otsustati normaalväärtus kindlaks määrata liidu tootmisharu hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a, st liidus samasuguse toote eest tegelikult makstud või makstava hinna põhjal. Seega määrati normaalväärtus taotluse esitanud liidu tootja kohapeal kontrollitud andmete põhjal. Kõnealuse tootja samasuguse toote omamaine müük leiti olevat tüüpiline võrreldes Hiinast ELi eksporditava vaatlusaluse tootega. Kuna liidu tootmisharu müügihinnad tootsid kahjumit, tuli neid nõuetekohaselt kohandada, et hõlmata algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis a ette nähtud põhjendatud kasumimarginaal. Kasutati 5 % kasumimarginaali, mis on sellist tüüpi äritegevuse puhul asjakohane.

c)   Ekspordihind

| (31) | Kooskõlas algmääruse artikliga 18 ning Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu arvutati ekspordihind Eurostati andmete põhjal. |
| --- | --- |

(31)

Kooskõlas algmääruse artikliga 18 ning Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumise tõttu arvutati ekspordihind Eurostati andmete põhjal.

d)   Võrdlus

| (32) | Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi, tehes vajalikke kohandusi. Kohandusi tehti vajadust mööda tulenevalt transpordi-, kindlustus- ja muude transpordiga seotud kulude erinevustest. |
| --- | --- |

(32)

Normaalväärtust ja ekspordihindu võrreldi tehasest hankimise tasandil. Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdlemise tagamiseks võeti vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi, tehes vajalikke kohandusi. Kohandusi tehti vajadust mööda tulenevalt transpordi-, kindlustus- ja muude transpordiga seotud kulude erinevustest.

e)   Dumpingumarginaal

| (33) | Eespool esitatut arvesse võttes ning muu usaldusväärse teabe puudumisel Hiina kohta arvutati üleriiklik dumpingumarginaal kaalutud keskmiste väärtuste võrdlemise teel väljendatuna protsendina CIF-hinnast ELi piiril ilma tollimakse tasumata, ning leiti, et see on 20,7 %. |
| --- | --- |

(33)

Eespool esitatut arvesse võttes ning muu usaldusväärse teabe puudumisel Hiina kohta arvutati üleriiklik dumpingumarginaal kaalutud keskmiste väärtuste võrdlemise teel väljendatuna protsendina CIF-hinnast ELi piiril ilma tollimakse tasumata, ning leiti, et see on 20,7 %.

f)   Järeldus dumpingu kohta

| (34) | Uurimise käigus tehti kindlaks dumpingu olemasolu uurimisperioodil. See järeldus põhines i) ühest küljest Eurostati määratud ekspordihindadel põhjenduses 23 nimetatud põhjustel ja ii) teisest küljest normaalväärtusel, mis määrati kindlaks ELi tootmisharu hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a põhjendustes 24–29 nimetatud põhjustel. |
| --- | --- |

(34)

Uurimise käigus tehti kindlaks dumpingu olemasolu uurimisperioodil. See järeldus põhines i) ühest küljest Eurostati määratud ekspordihindadel põhjenduses 23 nimetatud põhjustel ja ii) teisest küljest normaalväärtusel, mis määrati kindlaks ELi tootmisharu hindade alusel kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a põhjendustes 24–29 nimetatud põhjustel.

3.   Dumpingu kordumine

| (35) | Uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist tulenevalt uuriti dumpingu kordumise tõenäosust. Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumisel, välja arvatud üks äriühing, kes eksportis ainult ELi-välistele riikidele, ning arvestades avalikult kättesaadava teabe puudumist, toetuvad alljärgnevad järeldused vastavalt algmääruse artiklile 18 peamiselt kättesaadavatele andmetele, nimelt Eurostati andmetele, ainsa koostööd teinud äriühingu andmetele, Hiina statistikale ja läbivaatamistaotlusele. |
| --- | --- |

(35)

Uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsist tulenevalt uuriti dumpingu kordumise tõenäosust. Hiina eksportivate tootjate koostöö puudumisel, välja arvatud üks äriühing, kes eksportis ainult ELi-välistele riikidele, ning arvestades avalikult kättesaadava teabe puudumist, toetuvad alljärgnevad järeldused vastavalt algmääruse artiklile 18 peamiselt kättesaadavatele andmetele, nimelt Eurostati andmetele, ainsa koostööd teinud äriühingu andmetele, Hiina statistikale ja läbivaatamistaotlusele.

| (36) | Siinkohal analüüsiti järgmisi elemente: a) Hiina eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsust ja käitumist seoses mahtude ja hindadega ning b) ELi turu atraktiivsust Hiina eksportijate jaoks seoses hindade ja mahtudega. |
| --- | --- |

(36)

Siinkohal analüüsiti järgmisi elemente: a) Hiina eksportivate tootjate vaba tootmisvõimsust ja käitumist seoses mahtude ja hindadega ning b) ELi turu atraktiivsust Hiina eksportijate jaoks seoses hindade ja mahtudega.

a)   Eksportivate Hiina tootjate vaba tootmismaht ja käitumine

| (37) | Väärib meenutamist, et muude eksportivate tootjate kui WHS koostöö puudumisel ei saadud teavet tootmise kohta Hiinas, vaba tootmismahu ja müügi kohta Hiina turul, välja arvatud teave koostööd tegeva tootja kohta. |
| --- | --- |

(37)

Väärib meenutamist, et muude eksportivate tootjate kui WHS koostöö puudumisel ei saadud teavet tootmise kohta Hiinas, vaba tootmismahu ja müügi kohta Hiina turul, välja arvatud teave koostööd tegeva tootja kohta.

| (38) | Ainus koostööd teinud Hiina tootja vähendas oma tootmisvõimsust märkimisväärselt alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini (täpseid arve ei saa konfidentsiaalsuse põhjusel avaldada). Siiski on see Hiina tootja võimeline oma tootmisvõimsust jälle suurendama. Seda vähendatud tootmisvõimsust saab taastada ilma viivituse ja pingutuseta, sest tootjal on veel alles tühi tootmishoone töötava tootmishoone läheduses. Selles tootmishoones suudaks Hiina tootja lühikese ajaperioodi, st kuue kuu jooksul taastada spiraalköiteseadiste tootmise liini, kasutades olemasolevaid seadmeid, mida hetkel kasutatakse muudel tootmiseesmärkidel, kuid mida saab kohandada spiraalköiteseadiste toodangu üldise suurendamise jaoks. Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealusel Hiina tootjal ei ole omamaist müüki ning tal ei ole ka ilmseid kavatsusi alustada omamaist müüki lähemas tulevikus. Sellest tulenevalt võib antud tootja tootmist kiiresti suurendada ja suunata selle mis tahes eksporditurule (sealhulgas ELi turule, kuhu ta praegu ei müü), kui meetmetel lastakse aeguda. Äriühing kinnitas ka, et kui dumpinguvastased meetmed tühistatakse, siis nad sulgeksid oma Tais asuva seotud äriühingu ning tooksid kogu spiraalköiteseadiste tootmise tagasi Hiinasse. Koostööd teinud äriühing ei teinud suuri investeeringuid, mis on kergesti selgitatav, võttes arvesse temaga seotud Tai äriühingu olemasolu, asjaolu, et sellist tüüpi tootmistegevus ei nõua tavaliselt suuri investeeringuid, ning lühikest ajavahemikku, mis on vajalik, et tootmisseadmeid spiraalköiteseadiste tootmisele ümber lülitada. |
| --- | --- |

(38)

Ainus koostööd teinud Hiina tootja vähendas oma tootmisvõimsust märkimisväärselt alates 2005. aastast kuni uurimisperioodini (täpseid arve ei saa konfidentsiaalsuse põhjusel avaldada). Siiski on see Hiina tootja võimeline oma tootmisvõimsust jälle suurendama. Seda vähendatud tootmisvõimsust saab taastada ilma viivituse ja pingutuseta, sest tootjal on veel alles tühi tootmishoone töötava tootmishoone läheduses. Selles tootmishoones suudaks Hiina tootja lühikese ajaperioodi, st kuue kuu jooksul taastada spiraalköiteseadiste tootmise liini, kasutades olemasolevaid seadmeid, mida hetkel kasutatakse muudel tootmiseesmärkidel, kuid mida saab kohandada spiraalköiteseadiste toodangu üldise suurendamise jaoks. Sellega seoses tuleb märkida, et kõnealusel Hiina tootjal ei ole omamaist müüki ning tal ei ole ka ilmseid kavatsusi alustada omamaist müüki lähemas tulevikus. Sellest tulenevalt võib antud tootja tootmist kiiresti suurendada ja suunata selle mis tahes eksporditurule (sealhulgas ELi turule, kuhu ta praegu ei müü), kui meetmetel lastakse aeguda. Äriühing kinnitas ka, et kui dumpinguvastased meetmed tühistatakse, siis nad sulgeksid oma Tais asuva seotud äriühingu ning tooksid kogu spiraalköiteseadiste tootmise tagasi Hiinasse. Koostööd teinud äriühing ei teinud suuri investeeringuid, mis on kergesti selgitatav, võttes arvesse temaga seotud Tai äriühingu olemasolu, asjaolu, et sellist tüüpi tootmistegevus ei nõua tavaliselt suuri investeeringuid, ning lühikest ajavahemikku, mis on vajalik, et tootmisseadmeid spiraalköiteseadiste tootmisele ümber lülitada.

| (39) | Seoses koostööd mitte teinud Hiina tootjatega järeldatakse, et Hiinas on vaba tootmisvõimsust. See järeldus põhineb asjaolul, et kogu Hiina spiraalköiteseadiste eksport on vähenenud ja ei ole mingit teavet selle kohta, et Hiina tootmisvõimsus oleks vähenenud. Lisaks märgitakse, et spiraalköiteseadiste tööstuses saab tootmisseadmeid kasutada mitmel eesmärgil ja neid ümber kohandada lühikese ajaga, nii et spiraalköiteseadiste turu arengu järgimiseks on tootmisvõimsust võimalik kergesti taastada. |
| --- | --- |

(39)

Seoses koostööd mitte teinud Hiina tootjatega järeldatakse, et Hiinas on vaba tootmisvõimsust. See järeldus põhineb asjaolul, et kogu Hiina spiraalköiteseadiste eksport on vähenenud ja ei ole mingit teavet selle kohta, et Hiina tootmisvõimsus oleks vähenenud. Lisaks märgitakse, et spiraalköiteseadiste tööstuses saab tootmisseadmeid kasutada mitmel eesmärgil ja neid ümber kohandada lühikese ajaga, nii et spiraalköiteseadiste turu arengu järgimiseks on tootmisvõimsust võimalik kergesti taastada.

| (40) | Mis puutub ainsa koostööd teinud Hiina tootja ekspordimüüki kolmandatesse riikidesse, siis esitas ta selle kohta ainult osalist teavet, väites, et tema müük suurenes 2006. aastast kuni uurimisperioodini umbes 10 %. Samal ajavahemikul suurenes tema keskmine ekspordihind kolmandatesse riikidesse 0,7 % võrra. |
| --- | --- |

(40)

Mis puutub ainsa koostööd teinud Hiina tootja ekspordimüüki kolmandatesse riikidesse, siis esitas ta selle kohta ainult osalist teavet, väites, et tema müük suurenes 2006. aastast kuni uurimisperioodini umbes 10 %. Samal ajavahemikul suurenes tema keskmine ekspordihind kolmandatesse riikidesse 0,7 % võrra.

| (41) | Seoses teistesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi üldise arenguga uuriti kättesaadavat Hiina statistikat, et teha kindlaks Hiina ekspordi mahud ja hinnad. Need andmed kinnitasid, et 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel oli Hiina spiraalköiteseadiste ekspordis märgatav langus. Hiina statistika kohaselt oli 2004. aastal eksporditud spiraalköiteseadiste maht 198 miljonit tükki, mis vähenes uurimisperioodil 89 miljoni tükini. Keskmine müügihind seevastu vähenes järsult ajavahemikul 2004–2007 ning saavutas uurimisperioodil taseme, mis jäi ainult veidi alla 2004. aasta tasemest. Asjaolu, et Hiina spiraalköiteseadiste ekspordimaht oli uurimisperioodil ainult 45 % nende 2004. aasta tasemest ja keskmine ekspordihind oli uurimisperioodil 7 % madalam kui 2004. aastal, kinnitab, et kõigil Hiina tootjatel, nii koostööd teinutel kui ka koostööst hoidunutel, on tugev stiimul saavutada uuesti varasem eksporditase, võttes arvesse nende võimalikku tootmisvõimsust ja viimastel aastatel täheldatud ekspordihindade tõusu. Kõnealustel asjaoludel on mõistlik uskuda, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, muutub ELi turg väga atraktiivseks kõigile Hiina eksportijatele, kes püüaksid sel juhul eksportida ELi turule märkimisväärsetes kogustes. |
| --- | --- |

(41)

Seoses teistesse riikidesse suunatud Hiina ekspordi üldise arenguga uuriti kättesaadavat Hiina statistikat, et teha kindlaks Hiina ekspordi mahud ja hinnad. Need andmed kinnitasid, et 2004. aasta ja uurimisperioodi vahel oli Hiina spiraalköiteseadiste ekspordis märgatav langus. Hiina statistika kohaselt oli 2004. aastal eksporditud spiraalköiteseadiste maht 198 miljonit tükki, mis vähenes uurimisperioodil 89 miljoni tükini. Keskmine müügihind seevastu vähenes järsult ajavahemikul 2004–2007 ning saavutas uurimisperioodil taseme, mis jäi ainult veidi alla 2004. aasta tasemest. Asjaolu, et Hiina spiraalköiteseadiste ekspordimaht oli uurimisperioodil ainult 45 % nende 2004. aasta tasemest ja keskmine ekspordihind oli uurimisperioodil 7 % madalam kui 2004. aastal, kinnitab, et kõigil Hiina tootjatel, nii koostööd teinutel kui ka koostööst hoidunutel, on tugev stiimul saavutada uuesti varasem eksporditase, võttes arvesse nende võimalikku tootmisvõimsust ja viimastel aastatel täheldatud ekspordihindade tõusu. Kõnealustel asjaoludel on mõistlik uskuda, et kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda, muutub ELi turg väga atraktiivseks kõigile Hiina eksportijatele, kes püüaksid sel juhul eksportida ELi turule märkimisväärsetes kogustes.

b)   ELi turu atraktiivsus

| (42) | Enne dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oli EL Hiinale tähtsuselt teine spiraalköiteseadiste eksporditurg üldise koguse poolest. Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, mida pikendati kahe kõrvalehoidmise uurimise järel ning vaadati läbi 2008. aastal, et meetmete ulatust laiendada, on Hiina turuosa pidevalt vähenenud. Turuosa jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks ning vähenes uurimisperioodil vaid veidi, kuni 3,2 %-ni (– 0,4 %). ELi turu suurus, mis on USA järel suuruselt teine, ning sellest tulenev nõudlus teeb ELi muude Hiina eksporditurgudega võrreldes oluliseks sihtmärgiks. Hiina varasemat kohalolekut ELi turul ning selle turu tähtsust võib pidada selgeks viiteks selle kohta, et tulevikus püüaksid Hiina tootjad tagasi võita turuosa ELis. |
| --- | --- |

(42)

Enne dumpinguvastaste meetmete kehtestamist oli EL Hiinale tähtsuselt teine spiraalköiteseadiste eksporditurg üldise koguse poolest. Pärast dumpinguvastaste meetmete kehtestamist, mida pikendati kahe kõrvalehoidmise uurimise järel ning vaadati läbi 2008. aastal, et meetmete ulatust laiendada, on Hiina turuosa pidevalt vähenenud. Turuosa jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks ning vähenes uurimisperioodil vaid veidi, kuni 3,2 %-ni (– 0,4 %). ELi turu suurus, mis on USA järel suuruselt teine, ning sellest tulenev nõudlus teeb ELi muude Hiina eksporditurgudega võrreldes oluliseks sihtmärgiks. Hiina varasemat kohalolekut ELi turul ning selle turu tähtsust võib pidada selgeks viiteks selle kohta, et tulevikus püüaksid Hiina tootjad tagasi võita turuosa ELis.

| (43) | Lisaks on selgeid märke, et Hiina osapooled jälgivad põhjalikult praegust uurimist ning kaalutlevad võimalusi alustada eksportimist ELi. Sellega seoses märgitakse, et menetluse algatamise järel sai komisjon Hiina tootjalt, keda aegumise läbivaatamise uurimises ei nimetata, järelepärimisi, milles öeldi, et äriühing asutati 2005. aastal ning et see toodab spiraalköiteseadiseid ja kavatseb neid eksportida ELi alates 2009. aastast. Kõnealune äriühing kaalus algselt võimalust menetluses koostööd teha, kuid ei esitanud vastavat küsimustiku vastust. Ülalnimetatu kinnitab, et EL jääb Hiina tootjatele ligitõmbavaks turuks isegi kehtivate dumpinguvastaste meetmete korral ning seega, kui meetmetel lubataks aeguda, suurendaks see märkimisväärselt nende stiimulit alustada, suurendada või taasalustada eksporti ELi. |
| --- | --- |

(43)

Lisaks on selgeid märke, et Hiina osapooled jälgivad põhjalikult praegust uurimist ning kaalutlevad võimalusi alustada eksportimist ELi. Sellega seoses märgitakse, et menetluse algatamise järel sai komisjon Hiina tootjalt, keda aegumise läbivaatamise uurimises ei nimetata, järelepärimisi, milles öeldi, et äriühing asutati 2005. aastal ning et see toodab spiraalköiteseadiseid ja kavatseb neid eksportida ELi alates 2009. aastast. Kõnealune äriühing kaalus algselt võimalust menetluses koostööd teha, kuid ei esitanud vastavat küsimustiku vastust. Ülalnimetatu kinnitab, et EL jääb Hiina tootjatele ligitõmbavaks turuks isegi kehtivate dumpinguvastaste meetmete korral ning seega, kui meetmetel lubataks aeguda, suurendaks see märkimisväärselt nende stiimulit alustada, suurendada või taasalustada eksporti ELi.

| (44) | ELi ajaloolist tähtsust ja atraktiivust spiraalköiteseadiste turuna kinnitavad ka möödanikus järjekindlalt tehtud katsed kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kõrvale hoida või neid absorbeerida. Selles alates, kui Hiina suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed, on Hiina eksportivad tootjad püüdnud pidevalt nendest meetmetest kõrvale hoida ja neid absorbeerida, et pääseda ELi turule. Meenutatakse, et kehtivaid tollimakse suurendati 2000. aastal absorptsioonivastase menetluse tulemusel, neid laiendati Vietnami ja Laose suhtes vastavalt 2004. ja 2006. aastal meetmetest kõrvalehoidmise tõttu ning muudeti 2008. aastal vaatlusaluse toote määratluse osas samuti meetmetest kõrvalehoidmise tõttu, kui toodet veidi muudeti. |
| --- | --- |

(44)

ELi ajaloolist tähtsust ja atraktiivust spiraalköiteseadiste turuna kinnitavad ka möödanikus järjekindlalt tehtud katsed kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest kõrvale hoida või neid absorbeerida. Selles alates, kui Hiina suhtes kehtestati dumpinguvastased meetmed, on Hiina eksportivad tootjad püüdnud pidevalt nendest meetmetest kõrvale hoida ja neid absorbeerida, et pääseda ELi turule. Meenutatakse, et kehtivaid tollimakse suurendati 2000. aastal absorptsioonivastase menetluse tulemusel, neid laiendati Vietnami ja Laose suhtes vastavalt 2004. ja 2006. aastal meetmetest kõrvalehoidmise tõttu ning muudeti 2008. aastal vaatlusaluse toote määratluse osas samuti meetmetest kõrvalehoidmise tõttu, kui toodet veidi muudeti.

| (45) | Mis puutub hindadesse, siis Hiina statistika kohaselt on Hiina keskmine ekspordihind kolmandate riikide turule kõrgem kui Hiina keskmine ekspordihind ELi, jäädes siiski märkimisväärselt madalamaks India ja Tai ELi turule suunatud hindadest, kes on Hiina jaoks võimalikud otsesed konkurendid. Asjaomases Hiina ekspordistatistikas väidetakse, et Hiina tootjatel on enamikul teistel turgudel juba hea positsioon vastupidiselt nende praegusele tegevusele ELis. Seega on selge, et ELi turg oleks Hiina eksportijatele majanduslikult kasulik võimalus, kuna nad saaksid ELis müüa kõrgemate hindadega, kahjustamata seejuures oma müüki teistesse riikidesse, ning siiski müüa dumpinguhinnaga ja lüüa oma peamiste ELi konkurentide hinnad alla. |
| --- | --- |

(45)

Mis puutub hindadesse, siis Hiina statistika kohaselt on Hiina keskmine ekspordihind kolmandate riikide turule kõrgem kui Hiina keskmine ekspordihind ELi, jäädes siiski märkimisväärselt madalamaks India ja Tai ELi turule suunatud hindadest, kes on Hiina jaoks võimalikud otsesed konkurendid. Asjaomases Hiina ekspordistatistikas väidetakse, et Hiina tootjatel on enamikul teistel turgudel juba hea positsioon vastupidiselt nende praegusele tegevusele ELis. Seega on selge, et ELi turg oleks Hiina eksportijatele majanduslikult kasulik võimalus, kuna nad saaksid ELis müüa kõrgemate hindadega, kahjustamata seejuures oma müüki teistesse riikidesse, ning siiski müüa dumpinguhinnaga ja lüüa oma peamiste ELi konkurentide hinnad alla.

c)   Kolmandates riikides kasutusele võetud kaubanduse kaitsemeetmed

| (46) | Kolmandad riigid ei kohalda kaubanduse kaitsemeetmeid Hiinast pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes. |
| --- | --- |

(46)

Kolmandad riigid ei kohalda kaubanduse kaitsemeetmeid Hiinast pärinevate spiraalköiteseadiste impordi suhtes.

4.   Järeldus

| (47) | Uurimisest nähtub, et koostööd teinud eksportival tootjal ja tõenäoliselt ka ülejäänud Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmismaht, pidades silmas nende ekspordi olulist langust 2004. aastast uurimisperioodini. Uurimine on samuti näidanud, et Hiina osapooled on järjekindlalt huvitatud ELi turule sisenemisest. Lisaks võib dumpinguvastaste meetmete aegumise korral ainus koostööd teinud tootja kergesti oma tootmise Taist tagasi Hiinasse tuua. |
| --- | --- |

(47)

Uurimisest nähtub, et koostööd teinud eksportival tootjal ja tõenäoliselt ka ülejäänud Hiina eksportivatel tootjatel on märkimisväärne vaba tootmismaht, pidades silmas nende ekspordi olulist langust 2004. aastast uurimisperioodini. Uurimine on samuti näidanud, et Hiina osapooled on järjekindlalt huvitatud ELi turule sisenemisest. Lisaks võib dumpinguvastaste meetmete aegumise korral ainus koostööd teinud tootja kergesti oma tootmise Taist tagasi Hiinasse tuua.

| (48) | Pidades silmas Hiina tootjate vaba tootmismahtu ja seadmete muudetavust, on tõenäoline, et import Hiinast ELi turule võib jätkuda olulistes kogustes, kui dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda. ELi turg on praegu maailmas ainus turg, kus on kehtestatud dumpinguvastased meetmed, ning kindlaks tehtud asjaolud viitavad sellele, et Hiina eksportijad püüaksid kindlasti nii kiiresti kui võimalik tagasi võita oma endise turuosa, kasutades ära vajalikku võimsuse kohandamise võimet. Ülalnimetatud järeldust kinnitab asjaolu, et nad saavad müüa madalamate hindadega kui kõik nende konkurendid ELi turul, mida nad uurimisperioodil juba tõestasid. |
| --- | --- |

(48)

Pidades silmas Hiina tootjate vaba tootmismahtu ja seadmete muudetavust, on tõenäoline, et import Hiinast ELi turule võib jätkuda olulistes kogustes, kui dumpinguvastastel meetmetel lastaks aeguda. ELi turg on praegu maailmas ainus turg, kus on kehtestatud dumpinguvastased meetmed, ning kindlaks tehtud asjaolud viitavad sellele, et Hiina eksportijad püüaksid kindlasti nii kiiresti kui võimalik tagasi võita oma endise turuosa, kasutades ära vajalikku võimsuse kohandamise võimet. Ülalnimetatud järeldust kinnitab asjaolu, et nad saavad müüa madalamate hindadega kui kõik nende konkurendid ELi turul, mida nad uurimisperioodil juba tõestasid.

| (49) | Tuginedes kõigile neile järeldustele ja sündmustele, on tõenäoline, et Hiina eksportijate ekspordi jätkumisel ELi on kõnealuse ekspordi hind normaalväärtusest madalam. Sellest tulenevalt järeldatakse, et kui kehtivad meetmed tühistatakse, kordub Hiinast lähtuv dumping tõenäoliselt. |
| --- | --- |

(49)

Tuginedes kõigile neile järeldustele ja sündmustele, on tõenäoline, et Hiina eksportijate ekspordi jätkumisel ELi on kõnealuse ekspordi hind normaalväärtusest madalam. Sellest tulenevalt järeldatakse, et kui kehtivad meetmed tühistatakse, kordub Hiinast lähtuv dumping tõenäoliselt.

D.   ELi TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (50) | Uurimisperioodil tootsid ELis spiraalköiteseadiseid järgmised tootjad:






  — | Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viin, Austria; |
| --- | --- | --- |

(50)

Uurimisperioodil tootsid ELis spiraalköiteseadiseid järgmised tootjad:

—

Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Viin, Austria;

| — | Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itaalia.

| (51) | Esimene tootja on taotluse esitaja ning tegi uurimises koostööd. Teine (väiksem) liidu tootja ei teinud koostööd. Uurimine tegi kindlaks, et taotluse esitaja tootis uurimisperioodil üle 50 % liidu spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Seepärast leitakse, et nimetatud tootja esindab liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Edaspidi nimetatakse teda „liidu tootmisharuks”. Taotluse esitaja ja tema tütarettevõtted ei ole seotud Hiina eksportivate tootjatega. |
| --- | --- |

(51)

Esimene tootja on taotluse esitaja ning tegi uurimises koostööd. Teine (väiksem) liidu tootja ei teinud koostööd. Uurimine tegi kindlaks, et taotluse esitaja tootis uurimisperioodil üle 50 % liidu spiraalköiteseadiste kogutoodangust. Seepärast leitakse, et nimetatud tootja esindab liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Edaspidi nimetatakse teda „liidu tootmisharuks”. Taotluse esitaja ja tema tütarettevõtted ei ole seotud Hiina eksportivate tootjatega.

| (52) | Tuleb märkida, et varem koosnes liidu tootmisharu kahest erinevast tootjast (Koloman Handler – Austria ja Robert Krause – Saksamaa), mis läksid pankrotti ning mille võttis üle üks Austria grupp. Äriühinguid restruktureeriti märkimisväärselt ning praegune struktuur „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH” loodi 2003. aastal, s.o umbes kaks aastat enne vaatlusalust perioodi. Äriühingu peakorterid on Austrias, kuid tootmine toimub Ungaris. |
| --- | --- |

(52)

Tuleb märkida, et varem koosnes liidu tootmisharu kahest erinevast tootjast (Koloman Handler – Austria ja Robert Krause – Saksamaa), mis läksid pankrotti ning mille võttis üle üks Austria grupp. Äriühinguid restruktureeriti märkimisväärselt ning praegune struktuur „Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH” loodi 2003. aastal, s.o umbes kaks aastat enne vaatlusalust perioodi. Äriühingu peakorterid on Austrias, kuid tootmine toimub Ungaris.

E.   OLUKORD ELi TURUL

1.   Tarbimine ELi turul

| (53) | Selleks et teha kindlaks liidu tootmisharu spiraalköiteseadiste müük ELi turul, kasutati koostööd teinud liidu tootja vastuseid küsimustikule. Liidu tootmisharu mõiste alla mittekuuluva liidu tootja müügi arvutamiseks kasutati ka muud kättesaadavat teavet. |
| --- | --- |

(53)

Selleks et teha kindlaks liidu tootmisharu spiraalköiteseadiste müük ELi turul, kasutati koostööd teinud liidu tootja vastuseid küsimustikule. Liidu tootmisharu mõiste alla mittekuuluva liidu tootja müügi arvutamiseks kasutati ka muud kättesaadavat teavet.

| (54) | Andmed impordimahu kohta saadi Eurostati statistikast, välja arvatud Tai import, mille kohta saadi andmed kõnealust riiki käsitleva paralleelse dumpinguvastase menetluse raames saadud küsimustiku vastustest. |
| --- | --- |

(54)

Andmed impordimahu kohta saadi Eurostati statistikast, välja arvatud Tai import, mille kohta saadi andmed kõnealust riiki käsitleva paralleelse dumpinguvastase menetluse raames saadud küsimustiku vastustest.

| (55) | Selle põhjal vähenes ELis spiraalköiteseadiste tarbimine vaatlusalusel perioodil 4 %, s.o 170–180 miljonilt tükilt 2005. aastal kuni 165–175 miljoni tükini uurimisperioodil (12). |
| --- | --- |

(55)

Selle põhjal vähenes ELis spiraalköiteseadiste tarbimine vaatlusalusel perioodil 4 %, s.o 170–180 miljonilt tükilt 2005. aastal kuni 165–175 miljoni tükini uurimisperioodil (12).

2.   Import asjaomasest riigist

a)   Impordimaht ja turuosa

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordimaht | 100 | 49 | 41 | 43 |
| Turuosa (%) | 7,0 % | 3,8 % | 3,2 % | 3,2 % |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Impordimaht

100

49

41

43

Turuosa (%)

7,0 %

3,8 %

3,2 %

3,2 %

| (56) | Selleks, et teha kindlaks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi kogumaht, peeti sobivaks hõlmata import nendest riikidest (s.o Vietnam ja Laos), mille suhtes laiendati vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 praeguseid dumpinguvastaseid meetmeid (vt põhjendused 4 ja 5). Leiti, et import kõnealustest riikidest on tegelikult pärit Hiinast. Selle alusel tehti kindlaks, et Hiinast pärit spiraalköiteseadiste impordi kogumaht vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui 50 %. Turuosa vähenes sel perioodil sama palju. Tuleb siiski märkida, et need arvud sisaldavad ainult 2005. aastal Laosest pärit importi ning väljendavad poolt tolle aasta impordikogusest. Laosest pärit spiraalköiteseadiste importi käsitlevat meetmetest kõrvalehoidmise uurimist alustati 2005. aasta aprillis. |
| --- | --- |

(56)

Selleks, et teha kindlaks Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi kogumaht, peeti sobivaks hõlmata import nendest riikidest (s.o Vietnam ja Laos), mille suhtes laiendati vastavalt algmääruse artikli 13 lõikele 3 praeguseid dumpinguvastaseid meetmeid (vt põhjendused 4 ja 5). Leiti, et import kõnealustest riikidest on tegelikult pärit Hiinast. Selle alusel tehti kindlaks, et Hiinast pärit spiraalköiteseadiste impordi kogumaht vähenes vaatlusalusel perioodil rohkem kui 50 %. Turuosa vähenes sel perioodil sama palju. Tuleb siiski märkida, et need arvud sisaldavad ainult 2005. aastal Laosest pärit importi ning väljendavad poolt tolle aasta impordikogusest. Laosest pärit spiraalköiteseadiste importi käsitlevat meetmetest kõrvalehoidmise uurimist alustati 2005. aasta aprillis.

| (57) | Hiina turuosa langes 2006. aastal 7,0 protsendilt 3,8 protsendile ja on sellest ajast jäänud stabiilsele tasemele (umbes 3 %). Märgitakse, et eelmise aegumise läbivaatamise raames vähenes Hiina turuosa 14,8 protsendilt 1998. aastal 1,9 prontsendini 2001. aastal, st et Hiina spiraalköiteseadiste turuosa on nüüd suurem, kui see oli eelmisel aegumise läbivaatamisel uuritud ajavahemiku lõpus. |
| --- | --- |

(57)

Hiina turuosa langes 2006. aastal 7,0 protsendilt 3,8 protsendile ja on sellest ajast jäänud stabiilsele tasemele (umbes 3 %). Märgitakse, et eelmise aegumise läbivaatamise raames vähenes Hiina turuosa 14,8 protsendilt 1998. aastal 1,9 prontsendini 2001. aastal, st et Hiina spiraalköiteseadiste turuosa on nüüd suurem, kui see oli eelmisel aegumise läbivaatamisel uuritud ajavahemiku lõpus.

b)   Vaatlusaluse toote impordihinnad/hindade allalöömine

| (58) | Uurimisperioodil importis kolmest koostööd teinud importijast ainult üks Hiinast pärit spiraalköiteseadiseid. Need kogused olid väga väikesed võrreldes kogu Hiinast pärit impordiga ning imporditi ainult 17 ja 23 rõngaga seadiseid, mille suhtes kohaldati minimaalset impordihinda. Seetõttu ei saanud neid andmeid kasutada representatiivse alusena. Eurostati andmetel vähenesid Hiinast pärit spiraalköiteseadiste hinnad vaatlusalusel perioodil 5 % võrra ning Hiina hinnad lõid alla liidu tootmisharu hinnad umbes 10 % võrra (võtmata arvesse dumpinguvastaseid tollimakse). Eurostati antud absoluutne hinnatase tundub aga üsna kõrge võrreldes Hiina ekspordistatistikas esitatud impordihindadega ning Eurostati antud muude kolmandate riikide impordihindadega. Nagu eespool nimetatud, on tõenäoline, et kui meetmed tühistatakse, peaksid Hiina hinnad ühtlustuma nende välismaiste konkurentide omadega (Tai, India) ning see põhjustaks veelgi märkimisväärsema hindade allalöömise. |
| --- | --- |

(58)

Uurimisperioodil importis kolmest koostööd teinud importijast ainult üks Hiinast pärit spiraalköiteseadiseid. Need kogused olid väga väikesed võrreldes kogu Hiinast pärit impordiga ning imporditi ainult 17 ja 23 rõngaga seadiseid, mille suhtes kohaldati minimaalset impordihinda. Seetõttu ei saanud neid andmeid kasutada representatiivse alusena. Eurostati andmetel vähenesid Hiinast pärit spiraalköiteseadiste hinnad vaatlusalusel perioodil 5 % võrra ning Hiina hinnad lõid alla liidu tootmisharu hinnad umbes 10 % võrra (võtmata arvesse dumpinguvastaseid tollimakse). Eurostati antud absoluutne hinnatase tundub aga üsna kõrge võrreldes Hiina ekspordistatistikas esitatud impordihindadega ning Eurostati antud muude kolmandate riikide impordihindadega. Nagu eespool nimetatud, on tõenäoline, et kui meetmed tühistatakse, peaksid Hiina hinnad ühtlustuma nende välismaiste konkurentide omadega (Tai, India) ning see põhjustaks veelgi märkimisväärsema hindade allalöömise.

c)   Import muudest kolmandatest riikidest

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 52,9 % | 48,3 % | 44,9 % | 43,3 % |
| Tai | 11,5 % | 12,2 % | 7,9 % | 13,0 % |
| Hongkong | 0,2 % | 0,0 % | 5,1 % | 4,9 % |
| Teised | 1,2 % | 2,7 % | 4,4 % | 1,7 % |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

India

52,9 %

48,3 %

44,9 %

43,3 %

Tai

11,5 %

12,2 %

7,9 %

13,0 %

Hongkong

0,2 %

0,0 %

5,1 %

4,9 %

Teised

1,2 %

2,7 %

4,4 %

1,7 %

| (59) | Mis puutub muudest kolmandatest riikidest pärit importi, siis on Indiast pärit spiraalköiteseadiste import vähenemas, samal ajal kui Taist pärit spiraalköiteseadiste import on uurimisperioodil kergelt suurenenud ning on saavutanud kõrgema taseme võrreldes eelmiste aastatega. Nii nagu teised riigid, ekspordib ka Hongkong spiraalköiteseadiseid ELi, kuid selle kohta ei ole andmeid esitatud ja puudub täpsem teave. |
| --- | --- |

(59)

Mis puutub muudest kolmandatest riikidest pärit importi, siis on Indiast pärit spiraalköiteseadiste import vähenemas, samal ajal kui Taist pärit spiraalköiteseadiste import on uurimisperioodil kergelt suurenenud ning on saavutanud kõrgema taseme võrreldes eelmiste aastatega. Nii nagu teised riigid, ekspordib ka Hongkong spiraalköiteseadiseid ELi, kuid selle kohta ei ole andmeid esitatud ja puudub täpsem teave.

3.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord
   (13)

a)   Tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang | 100 | 102 | 118 | 119 |
| Tootmisvõimsus | 100 | 91 | 100 | 103 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 59 % | 66 % | 70 % | 68 % |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Toodang

100

102

118

119

Tootmisvõimsus

100

91

100

103

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

59 %

66 %

70 %

68 %

| (60) | Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes toodang peaaegu 20 %, samal ajal kui tootmisvõimsus jäi suhteliselt stabiilseks. Selle tulemusel järgis tootmisvõimsuse rakendamine tootmisega sarnast suunda, tõustes 9 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(60)

Vaatlusaluse perioodi jooksul suurenes toodang peaaegu 20 %, samal ajal kui tootmisvõimsus jäi suhteliselt stabiilseks. Selle tulemusel järgis tootmisvõimsuse rakendamine tootmisega sarnast suunda, tõustes 9 protsendipunkti võrra.

| (61) | Tootmisvõimsuse rakendamise aste oli uurimisperioodil siiski madalam kui 2001. aastal saavutatud tase, s.o eelmise aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. Tootmisvõimsuse rakendamise aste oli siis 70–75 %. |
| --- | --- |

(61)

Tootmisvõimsuse rakendamise aste oli uurimisperioodil siiski madalam kui 2001. aastal saavutatud tase, s.o eelmise aegumise läbivaatamise uurimisperioodil. Tootmisvõimsuse rakendamise aste oli siis 70–75 %.

b)   Varud

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud | 100 | 95 | 119 | 143 |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Lõppvarud

100

95

119

143

| (62) | Liidu tootmisharu varud suurenesid vaatlusaluse perioodi jooksul 43 %. Märkimisväärne osa spiraalköiteseadiste toodangust koosneb standardsetest toodetest ning liidu tootmisharu peab seetõttu hoidma teatavat varude taset, et vajaduse korral kiiresti täita tellijate nõudmisi. Lõppvarude mahu suurenemine üle keskmise taseme näitab, et toodete müümisel esineb raskusi (omamaisel ja eksporditurul). Arvesse tuleks võtta ka müügi hooajalisust: müük on suurem aasta viimases kvartalis, mis vastab kooliaasta algusele. |
| --- | --- |

(62)

Liidu tootmisharu varud suurenesid vaatlusaluse perioodi jooksul 43 %. Märkimisväärne osa spiraalköiteseadiste toodangust koosneb standardsetest toodetest ning liidu tootmisharu peab seetõttu hoidma teatavat varude taset, et vajaduse korral kiiresti täita tellijate nõudmisi. Lõppvarude mahu suurenemine üle keskmise taseme näitab, et toodete müümisel esineb raskusi (omamaisel ja eksporditurul). Arvesse tuleks võtta ka müügi hooajalisust: müük on suurem aasta viimases kvartalis, mis vastab kooliaasta algusele.

c)   Müügimaht, turuosa ja kasv

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht | 100 | 113 | 118 | 123 |
| Turuosa | 24,4 % | 30,2 % | 31,5 % | 31,1 % |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Müügimaht

100

113

118

123

Turuosa

24,4 %

30,2 %

31,5 %

31,1 %

| (63) | Liidu tootmisharu müük ELi turul suurenes vaatlusalusel perioodil 23 % võrra ja turuosa kasvas 24,4 protsendilt 31,1 protsendini, s.o suurenes peaaegu 7 protsendipunkti. Turuosa suuruse kasv näitas, et liidu tootmisharu kasv oli suurem kui tarbimise areng. |
| --- | --- |

(63)

Liidu tootmisharu müük ELi turul suurenes vaatlusalusel perioodil 23 % võrra ja turuosa kasvas 24,4 protsendilt 31,1 protsendini, s.o suurenes peaaegu 7 protsendipunkti. Turuosa suuruse kasv näitas, et liidu tootmisharu kasv oli suurem kui tarbimise areng.

| (64) | Turuosa absoluutne tase jäi siiski allapoole 2001. aasta taset (eelmine uurimisperiood), mil see jõudis ligi 40 protsendini. |
| --- | --- |

(64)

Turuosa absoluutne tase jäi siiski allapoole 2001. aasta taset (eelmine uurimisperiood), mil see jõudis ligi 40 protsendini.

d)   Müügihinnad ja -kulud

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügihinnad | 100 | 88 | 88 | 88 |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Müügihinnad

100

88

88

88

| (65) | Liidu tootmisharu kaalutud keskmine müügihind vähenes vaatlusalusel perioodil 12 % võrra. Tuleb märkida, et viimastel aastatel on toormaterjali hinnad (teras) ülemaailmselt tõusnud ning et teras moodustab kogu ühiku maksumusest umbes 40 %. Müügihinnad tootsid alates 2006. aastast kahjumit. |
| --- | --- |

(65)

Liidu tootmisharu kaalutud keskmine müügihind vähenes vaatlusalusel perioodil 12 % võrra. Tuleb märkida, et viimastel aastatel on toormaterjali hinnad (teras) ülemaailmselt tõusnud ning et teras moodustab kogu ühiku maksumusest umbes 40 %. Müügihinnad tootsid alates 2006. aastast kahjumit.

e)   Tasuvus, investeeringutasuvus ja rahavoog

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus | 100 | – 646 | –62 | – 115 |
| Tulu netovaralt | 100 | –72 | – 103 | –53 |
| Rahavoog | 100 | 56 | 42 | – 131 |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Kasumlikkus

100

– 646

–62

– 115

Tulu netovaralt

100

–72

– 103

–53

Rahavoog

100

56

42

– 131

| (66) | Liidu tootmisharu oli veel 2005. aastal kasumis, kuid olukord halvenes tõsiselt järgmisel aastal tollimaksudest kõrvalehoidmise tõttu, mille tulemusel pikendati 2006. aastal meetmeid ning 2008. aastal laiendati tootemääratlust. Kuigi kasumlikkus 2007. aastal paranes, ei saavutanud liidu tootmisharu kasumiläve ning oli uurimisperioodil kahjumis. Uurimisperioodil oli kahjum väike. |
| --- | --- |

(66)

Liidu tootmisharu oli veel 2005. aastal kasumis, kuid olukord halvenes tõsiselt järgmisel aastal tollimaksudest kõrvalehoidmise tõttu, mille tulemusel pikendati 2006. aastal meetmeid ning 2008. aastal laiendati tootemääratlust. Kuigi kasumlikkus 2007. aastal paranes, ei saavutanud liidu tootmisharu kasumiläve ning oli uurimisperioodil kahjumis. Uurimisperioodil oli kahjum väike.

| (67) | Rahavoog ja tulu netovaralt järgisid sama suundumust. Sellises majanduslikus olukorras oleks liidu tootmisharu esindaval taotluse esitajal kindlasti raskusi kapitali kaasamisega väljaspool gruppi. |
| --- | --- |

(67)

Rahavoog ja tulu netovaralt järgisid sama suundumust. Sellises majanduslikus olukorras oleks liidu tootmisharu esindaval taotluse esitajal kindlasti raskusi kapitali kaasamisega väljaspool gruppi.

f)   Investeeringud ja kapitali kaasamise võime

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 100 | 190 | 85 | 80 |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Investeeringud (eurodes)

100

190

85

80

| (68) | Isegi kui investeeringud vähenesid, s.o 20 % vaatlusalusel perioodil, suutis liidu tootmisharu säilitada teatava investeeringute taseme, et konkurentsis püsida. Need investeeringud seisnesid uute seadmete muretsemises, et täiustada tootmisprotsessi ja suurendada konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(68)

Isegi kui investeeringud vähenesid, s.o 20 % vaatlusalusel perioodil, suutis liidu tootmisharu säilitada teatava investeeringute taseme, et konkurentsis püsida. Need investeeringud seisnesid uute seadmete muretsemises, et täiustada tootmisprotsessi ja suurendada konkurentsivõimet.

| (69) | Võttes arvesse liidu tootmisharu nõrka majanduslikku olukorda, võib järeldada, et tema kapitali kaasamise võime sõltumatutest allikatest oli tõsiselt häiritud, nagu märgitud põhjenduses 66. |
| --- | --- |

(69)

Võttes arvesse liidu tootmisharu nõrka majanduslikku olukorda, võib järeldada, et tema kapitali kaasamise võime sõltumatutest allikatest oli tõsiselt häiritud, nagu märgitud põhjenduses 66.

g)   Tööhõive, tootlikkus ja töötasud

| | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | 100 | 94 | 105 | 104 |
| Tootlikkus | 100 | 109 | 113 | 114 |
| Üldine tööjõukulu | 100 | 102 | 107 | 111 |
| Palgad | 100 | 109 | 102 | 106 |

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tööhõive

100

94

105

104

Tootlikkus

100

109

113

114

Üldine tööjõukulu

100

102

107

111

Palgad

100

109

102

106

| (70) | Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive (täiskohaga töötajate arv) 4 % võrra ning tootlikkus, mõõdetuna tuhandes tükis töötaja kohta, suurenes sel perioodil 14 % võrra; kogukulu tööjõule suurenes 11 % võrra, mida selgitab suuresti tööhõive kasv; keskmine palgatõus töötaja kohta oli piiratum. |
| --- | --- |

(70)

Vaatlusalusel perioodil suurenes tööhõive (täiskohaga töötajate arv) 4 % võrra ning tootlikkus, mõõdetuna tuhandes tükis töötaja kohta, suurenes sel perioodil 14 % võrra; kogukulu tööjõule suurenes 11 % võrra, mida selgitab suuresti tööhõive kasv; keskmine palgatõus töötaja kohta oli piiratum.

h)   Tegeliku dumpingumarginaali suurus

| (71) | Parimate kättesaadavate andmete põhjal tehti uurimisperioodil kindlaks 20,7 % dumping, mis on küllaltki märkimisväärne. |
| --- | --- |

(71)

Parimate kättesaadavate andmete põhjal tehti uurimisperioodil kindlaks 20,7 % dumping, mis on küllaltki märkimisväärne.

4.   Järeldus

| (72) | Liidu tööstusharu on ümberstruktureerunud ja on teataval määral kasu saanud dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest. Liidu tootmisharu majanduslik olukord on viimastel aastatel paranenud: tootmine, müük, turuosa ja tööhõive on paranenud. |
| --- | --- |

(72)

Liidu tööstusharu on ümberstruktureerunud ja on teataval määral kasu saanud dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest. Liidu tootmisharu majanduslik olukord on viimastel aastatel paranenud: tootmine, müük, turuosa ja tööhõive on paranenud.

| (73) | Hoolimata eelnimetatud positiivsest arengust, ei ole tootmisharu siiski suutnud täielikult taastuda eelnevalt kantud kahjust. Seda tõestavad majanduslikud näitajad: kasumlikkus, rahavoog ja tulu netovaralt kannavad ikka veel märki kahjust. Tootmisharu ei suutnud ka veel saavutada minevikus saavutatud müügi ja toodangu taset. Siinjuures tuleb ka arvesse võtta asjaolu, et osa uuritava perioodi jooksul hoiduti meetmetest kõrvale, nagu eespool kirjeldatud. |
| --- | --- |

(73)

Hoolimata eelnimetatud positiivsest arengust, ei ole tootmisharu siiski suutnud täielikult taastuda eelnevalt kantud kahjust. Seda tõestavad majanduslikud näitajad: kasumlikkus, rahavoog ja tulu netovaralt kannavad ikka veel märki kahjust. Tootmisharu ei suutnud ka veel saavutada minevikus saavutatud müügi ja toodangu taset. Siinjuures tuleb ka arvesse võtta asjaolu, et osa uuritava perioodi jooksul hoiduti meetmetest kõrvale, nagu eespool kirjeldatud.

| (74) | Isegi kui liidu tootmisharu majanduslik olukord paranes, jäi ta vaatlusalusel perioodil siiski ebakindlasse olukorda. |
| --- | --- |

(74)

Isegi kui liidu tootmisharu majanduslik olukord paranes, jäi ta vaatlusalusel perioodil siiski ebakindlasse olukorda.

F.   KAHJU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (75) | Liidu tootmisharu korraldas oma tegevuse ümber ja sai kasu dumpinguvastastest meetmetest. Kuigi need meetmed kehtestati esimest korda 1997. aastal, oli neist täielik kasu siiski vaid pärast absorbtsiooni ja meetmetest kõrvalehoidmise praktikate kõrvaldamist. Kuigi liidu tootmisharu olukord on paranenud, on see jätkuvalt tundlik ja haavatav. |
| --- | --- |

(75)

Liidu tootmisharu korraldas oma tegevuse ümber ja sai kasu dumpinguvastastest meetmetest. Kuigi need meetmed kehtestati esimest korda 1997. aastal, oli neist täielik kasu siiski vaid pärast absorbtsiooni ja meetmetest kõrvalehoidmise praktikate kõrvaldamist. Kuigi liidu tootmisharu olukord on paranenud, on see jätkuvalt tundlik ja haavatav.

| (76) | Sellises olukorras on asjakohane analüüsida olulise kahju kordumise tõenäosust, et uurida, kas meetmete tühistamise korral kahjustaks Hiinast pärit impordi koguste ja hindade eeldatav areng veelgi ELi tootmisharu olukorda ja põhjustaks olulist kahju. |
| --- | --- |

(76)

Sellises olukorras on asjakohane analüüsida olulise kahju kordumise tõenäosust, et uurida, kas meetmete tühistamise korral kahjustaks Hiinast pärit impordi koguste ja hindade eeldatav areng veelgi ELi tootmisharu olukorda ja põhjustaks olulist kahju.

1.   Dumpinguhinnaga impordi eeldatava kasvu mõju ELi tootmisharule

| (77) | Tuletatakse meelde, et Hiinas on märkimisväärselt vaba tootmisvõimsust ning et spiraalköiteseadiste tootmist võib kerge vaevaga märkimisväärselt suurendada. See arvamus põhineb eespool nimetatud järeldustel, et ainus koostööd teinud Hiina tootja võiks kergesti taastada oma praegu vähendatud tootmisvõimsuse ning isegi sulgeda tootmise Tais ning tuua selle tagasi Hiinasse. Lisaks on teistel koostööst hoidunud Hiina tootjatel märkimisväärne vaba tootmisvõimsus või nad võiks kergesti taastada sellise tootmisvõimsuse, võttes arvesse seadmete kohandamiseks vaja minevat lühikest aega ning spiraalköiteseadiste tootmiseks vajalike seadmete üldist muudetavust. |
| --- | --- |

(77)

Tuletatakse meelde, et Hiinas on märkimisväärselt vaba tootmisvõimsust ning et spiraalköiteseadiste tootmist võib kerge vaevaga märkimisväärselt suurendada. See arvamus põhineb eespool nimetatud järeldustel, et ainus koostööd teinud Hiina tootja võiks kergesti taastada oma praegu vähendatud tootmisvõimsuse ning isegi sulgeda tootmise Tais ning tuua selle tagasi Hiinasse. Lisaks on teistel koostööst hoidunud Hiina tootjatel märkimisväärne vaba tootmisvõimsus või nad võiks kergesti taastada sellise tootmisvõimsuse, võttes arvesse seadmete kohandamiseks vaja minevat lühikest aega ning spiraalköiteseadiste tootmiseks vajalike seadmete üldist muudetavust.

| (78) | Tehti kindlaks, et kui meetmed tühistataks, siis spiraalköiteseadiste toodangu kasvu korral Hiinas eksporditaks need enam kui tõenäoliselt ELi. See arvamus põhineb asjaolul, et ELi turg on Hiina eksportijatele oluline suuruse poolest ja oli juba varem nende jaoks oluline turg ning nad püüaksid kindlasti taastada oma kaotatud turuosa. ELi turu ligitõmbavust Hiina eksportijate jaoks tõestasid selgelt ka arvukad katsed kõrvale hoida kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest. Meetmeid absorbeeriti, neist hoiti kõrvale kolmandate riikide kaudu ja isegi toodete väikese muutmise kaudu. |
| --- | --- |

(78)

Tehti kindlaks, et kui meetmed tühistataks, siis spiraalköiteseadiste toodangu kasvu korral Hiinas eksporditaks need enam kui tõenäoliselt ELi. See arvamus põhineb asjaolul, et ELi turg on Hiina eksportijatele oluline suuruse poolest ja oli juba varem nende jaoks oluline turg ning nad püüaksid kindlasti taastada oma kaotatud turuosa. ELi turu ligitõmbavust Hiina eksportijate jaoks tõestasid selgelt ka arvukad katsed kõrvale hoida kehtivatest dumpinguvastastest meetmetest. Meetmeid absorbeeriti, neist hoiti kõrvale kolmandate riikide kaudu ja isegi toodete väikese muutmise kaudu.

| (79) | Lõpuks tehti kindlaks, et ELi suunatava spiraalköiteseadiste impordi tulevase kasvu korral oleks sellel liidu tootmisharu jaoks tõsised negatiivsed tagajärjed. Nagu eespool nimetatud, oleks meetmete tühistamise korral Hiinast pärit spiraalköiteseadiste import märkimisväärne. Lisaks avaldaks selline import arvatavasti hinnasurvet ELi turule ja seega liidu tootmisharule, nagu järeldub ELi ja kolmandate riikide turgude hinnataseme analüüsist. Eurostati andmetel löövad praegused Hiina hinnad liidu tootmisharu hindu alla umbes 10 % võrra (võtmata arvesse dumpinguvastaseid tollimakse) ning need on praegu palju kõrgemad kui Hiina võimalike konkurentide India ja Tai keskmised hinnad ELi turul. Juhul, kui meetmed tühistataks ja Hiina tootjad saaksid eksportida ELi igat tüüpi spiraalköiteseadiseid ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta, on enam kui tõenäoline, et nad ühtlustaksid vähemalt mingil määral oma hinnad konkurentide hindadega. Seda kinnitab ka Hiina hindade (madal) tase kolmandate riikide turgudel vastavalt Hiina ekspordistatistikale. Ilma meetmeteta muutuks ELi turg Hiina eksportijatele väga ligitõmbavaks. |
| --- | --- |

(79)

Lõpuks tehti kindlaks, et ELi suunatava spiraalköiteseadiste impordi tulevase kasvu korral oleks sellel liidu tootmisharu jaoks tõsised negatiivsed tagajärjed. Nagu eespool nimetatud, oleks meetmete tühistamise korral Hiinast pärit spiraalköiteseadiste import märkimisväärne. Lisaks avaldaks selline import arvatavasti hinnasurvet ELi turule ja seega liidu tootmisharule, nagu järeldub ELi ja kolmandate riikide turgude hinnataseme analüüsist. Eurostati andmetel löövad praegused Hiina hinnad liidu tootmisharu hindu alla umbes 10 % võrra (võtmata arvesse dumpinguvastaseid tollimakse) ning need on praegu palju kõrgemad kui Hiina võimalike konkurentide India ja Tai keskmised hinnad ELi turul. Juhul, kui meetmed tühistataks ja Hiina tootjad saaksid eksportida ELi igat tüüpi spiraalköiteseadiseid ilma dumpinguvastaste tollimaksudeta, on enam kui tõenäoline, et nad ühtlustaksid vähemalt mingil määral oma hinnad konkurentide hindadega. Seda kinnitab ka Hiina hindade (madal) tase kolmandate riikide turgudel vastavalt Hiina ekspordistatistikale. Ilma meetmeteta muutuks ELi turg Hiina eksportijatele väga ligitõmbavaks.

2.   Järeldus kahju kordumise tõenäosuse kohta

| (80) | Eespool esitatule tuginedes on tõenäoline, et Hiinast pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks kaasa ELi suunatud impordi mahu järsu kasvu väga madalate hindadega ja see alandaks üldist hinnataset ELi turul. Tuleb märkida, et enamik spiraalköiteseadiste turul olevaid tooteid on ülimalt standardiseeritud ning seega on hind peamine määrav tegur. |
| --- | --- |

(80)

Eespool esitatule tuginedes on tõenäoline, et Hiinast pärit spiraalköiteseadiste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks kaasa ELi suunatud impordi mahu järsu kasvu väga madalate hindadega ja see alandaks üldist hinnataset ELi turul. Tuleb märkida, et enamik spiraalköiteseadiste turul olevaid tooteid on ülimalt standardiseeritud ning seega on hind peamine määrav tegur.

| (81) | Arvestades liidu tootmisharu niigi ebakindlat olukorda, oleks Hiinast pärineva dumpinguhindadega impordi olulisel kasvul koos hindade olulise allalöömisega liidu tootmisharule kahtlemata tõsised tagajärjed. See põhjustaks olulist kahju ning nullistaks tootmisharu ümberkorraldamiseks tehtud pingutused. |
| --- | --- |

(81)

Arvestades liidu tootmisharu niigi ebakindlat olukorda, oleks Hiinast pärineva dumpinguhindadega impordi olulisel kasvul koos hindade olulise allalöömisega liidu tootmisharule kahtlemata tõsised tagajärjed. See põhjustaks olulist kahju ning nullistaks tootmisharu ümberkorraldamiseks tehtud pingutused.

G.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatus

| (82) | Uuriti, kas on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete pikendamine ei ole liidu huvides. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikliga 21 kõikide esitatud tõendite põhjal meetmete pikendamise mõju kõikidele kõnealuse menetluse osalistele ja meetmete aegumise tagajärgi. |
| --- | --- |

(82)

Uuriti, kas on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kehtivate dumpinguvastaste meetmete pikendamine ei ole liidu huvides. Selleks uuriti kooskõlas algmääruse artikliga 21 kõikide esitatud tõendite põhjal meetmete pikendamise mõju kõikidele kõnealuse menetluse osalistele ja meetmete aegumise tagajärgi.

| (83) | Meetmete võimaliku säilitamise mõju hindamiseks anti kõigile huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2. Nagu eespool nimetatud, vastasid küsimustikule ainult koostööd teinud liidu tootjad ja kolm sõltumatut importijat. Üks sõltumatu tootja ja üks tarbija esitasid märkusi ilma küsimustikule vastamata. |
| --- | --- |

(83)

Meetmete võimaliku säilitamise mõju hindamiseks anti kõigile huvitatud isikutele võimalus teha oma seisukohad teatavaks vastavalt algmääruse artikli 21 lõikele 2. Nagu eespool nimetatud, vastasid küsimustikule ainult koostööd teinud liidu tootjad ja kolm sõltumatut importijat. Üks sõltumatu tootja ja üks tarbija esitasid märkusi ilma küsimustikule vastamata.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (84) | Liidu tootmisharu koosnes esimese dumpinguvastase kaebuse esitamisel 1995. aastal kahest tootjast: Koloman Handler GmbH, Austria äriühing, ning Robert Krause GmbH & Co, Saksa äriühing. Need kaks äriühingut olid ELi turul pikka aega tegutsenud, kuid neil olid märkimisväärsed majanduslikud raskused, muu hulgas ebaõiglase impordi tõttu. |
| --- | --- |

(84)

Liidu tootmisharu koosnes esimese dumpinguvastase kaebuse esitamisel 1995. aastal kahest tootjast: Koloman Handler GmbH, Austria äriühing, ning Robert Krause GmbH & Co, Saksa äriühing. Need kaks äriühingut olid ELi turul pikka aega tegutsenud, kuid neil olid märkimisväärsed majanduslikud raskused, muu hulgas ebaõiglase impordi tõttu.

| (85) | Nende majanduslik olukord oli nii halb, et nad mõlemad pidid esitama pankrotiavalduse. Kui Robert Krause GmbH esitas pankrotiavalduse 1998. aastal ja tema järeltulija pidi sama tegema 2002. aastal, siis Koloman Handler muutus maksujõuetuks 2001. aastal. Mõlemad äriühingud võttis üle teine äriühing, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, mille võttis omakorda üle Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, kaebuse esitaja käesolevas uurimises. |
| --- | --- |

(85)

Nende majanduslik olukord oli nii halb, et nad mõlemad pidid esitama pankrotiavalduse. Kui Robert Krause GmbH esitas pankrotiavalduse 1998. aastal ja tema järeltulija pidi sama tegema 2002. aastal, siis Koloman Handler muutus maksujõuetuks 2001. aastal. Mõlemad äriühingud võttis üle teine äriühing, SX Bürowaren Produktions- und Handels GmbH, mille võttis omakorda üle Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, kaebuse esitaja käesolevas uurimises.

| (86) | Sellest alates on tegevust ümber korraldatud, et konkureerida paremini ülemaailmselt, kuid eelkõige kaebuse esitaja põhiturul, s.o ELi turul. |
| --- | --- |

(86)

Sellest alates on tegevust ümber korraldatud, et konkureerida paremini ülemaailmselt, kuid eelkõige kaebuse esitaja põhiturul, s.o ELi turul.

| (87) | Asjaolu, et omandati Bensons, hea reputatsiooniga spiraalköiteseadiste vahendaja äriühingutega Madalmaades, Singapuris, Ühendkuningriigis ja USAs, näitab selgelt liidu tootmisharu soovi parandada oma juurdepääsu maailmaturule ja tema ümberkorraldamispüüete tõsidust. |
| --- | --- |

(87)

Asjaolu, et omandati Bensons, hea reputatsiooniga spiraalköiteseadiste vahendaja äriühingutega Madalmaades, Singapuris, Ühendkuningriigis ja USAs, näitab selgelt liidu tootmisharu soovi parandada oma juurdepääsu maailmaturule ja tema ümberkorraldamispüüete tõsidust.

| (88) | Kaebuse esitaja jõupingutused on olnud edukad, vähemalt osaliselt, mida võib näha äriühingu majandusliku olukorra analüüsist. Viimastel aastatel on suurenenud tootmine, müügimaht ja turuosa, samuti tööhõive. |
| --- | --- |

(88)

Kaebuse esitaja jõupingutused on olnud edukad, vähemalt osaliselt, mida võib näha äriühingu majandusliku olukorra analüüsist. Viimastel aastatel on suurenenud tootmine, müügimaht ja turuosa, samuti tööhõive.

| (89) | Tootmisharu tehtud jõupingutusi oma olukorra parandamiseks on siiski kahjustatud, arvestades, et ebaõiglase impordi vastaste meetmete mõju on absorbeerimise ja kõrvalehoidmisega nõrgestatud. Selle tagajärjel, hoolimata märkimisväärsest paranemisest, jääb tootmisharu olukord hapraks, mida tõestab majanduslike näitajate areng. |
| --- | --- |

(89)

Tootmisharu tehtud jõupingutusi oma olukorra parandamiseks on siiski kahjustatud, arvestades, et ebaõiglase impordi vastaste meetmete mõju on absorbeerimise ja kõrvalehoidmisega nõrgestatud. Selle tagajärjel, hoolimata märkimisväärsest paranemisest, jääb tootmisharu olukord hapraks, mida tõestab majanduslike näitajate areng.

| (90) | Seetõttu on tootmisharu ikka veel haavatav Hiinast pärit madala ja dumpinguhinnaga impordi kasvu suhtes. On ilmne, et meetmete tühistamise korral tabaksid tootmisharu jälle tõsised raskused, mis võiksid viia tema lõpliku kadumiseni. Ümberkorraldamise kaudu tõestas liidu tootmisharu, et ta on elujõuline ja suudab ikka veel anda ELi turule olulist osa, kuid ta nõuab toibumiseks ja stabiliseerumiseks täiendavat ja tõhusat kaitset dumpinguhinnaga impordi eest. |
| --- | --- |

(90)

Seetõttu on tootmisharu ikka veel haavatav Hiinast pärit madala ja dumpinguhinnaga impordi kasvu suhtes. On ilmne, et meetmete tühistamise korral tabaksid tootmisharu jälle tõsised raskused, mis võiksid viia tema lõpliku kadumiseni. Ümberkorraldamise kaudu tõestas liidu tootmisharu, et ta on elujõuline ja suudab ikka veel anda ELi turule olulist osa, kuid ta nõuab toibumiseks ja stabiliseerumiseks täiendavat ja tõhusat kaitset dumpinguhinnaga impordi eest.

| (91) | Selle alusel järeldatakse, et liidu tootmisharu huvides oleks jätkata kehtivaid meetmeid veel viie aasta võrra. |
| --- | --- |

(91)

Selle alusel järeldatakse, et liidu tootmisharu huvides oleks jätkata kehtivaid meetmeid veel viie aasta võrra.

3.   Importijate huvid

| (92) | Uurimises osales neli sõltumatut importijat, kuid ainult kolm neist vastasid küsimustikule. Kuid nad ei importinud enam spiraalköiteseadiseid Hiinast, välja arvatud üks, kes importis ainult 17 ja 23 rõngaga mehhanisme, mille suhtes kohaldati minimaalset impordihinda. Kaks nendest olid uurimisele vastu ning vaidlustasid kümne aasta pikkused kehtivad dumpinguvastased meetmed, samal ajal kui kolmas oli üsna neutraalne ja märkis, et kehtivad meetmed teda ei mõjutanud. |
| --- | --- |

(92)

Uurimises osales neli sõltumatut importijat, kuid ainult kolm neist vastasid küsimustikule. Kuid nad ei importinud enam spiraalköiteseadiseid Hiinast, välja arvatud üks, kes importis ainult 17 ja 23 rõngaga mehhanisme, mille suhtes kohaldati minimaalset impordihinda. Kaks nendest olid uurimisele vastu ning vaidlustasid kümne aasta pikkused kehtivad dumpinguvastased meetmed, samal ajal kui kolmas oli üsna neutraalne ja märkis, et kehtivad meetmed teda ei mõjutanud.

| (93) | Importijad kurtsid peamiselt piiratud tarneallikate pärast ELi turul, arvestades Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete suurust ja arvestades liidu tootmisharu olulist turuosa ning ka asjaolu, et tootmisharul on ELi turul oluline spiraalköiteseadiste vahendaja, kellel on väidetavalt ainuõigus Indiast pärit spiraalköiteseadistele. |
| --- | --- |

(93)

Importijad kurtsid peamiselt piiratud tarneallikate pärast ELi turul, arvestades Hiinast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete suurust ja arvestades liidu tootmisharu olulist turuosa ning ka asjaolu, et tootmisharul on ELi turul oluline spiraalköiteseadiste vahendaja, kellel on väidetavalt ainuõigus Indiast pärit spiraalköiteseadistele.

| (94) | Sellega seoses tuleb märkida, et praegu on ELi turul mitmeid tarneallikaid, nagu liidu tootmisharu, teine liidu tootja või muud allikad kui Hiina, näiteks Tai. |
| --- | --- |

(94)

Sellega seoses tuleb märkida, et praegu on ELi turul mitmeid tarneallikaid, nagu liidu tootmisharu, teine liidu tootja või muud allikad kui Hiina, näiteks Tai.

| (95) | Lisaks märgitakse, et kuigi see on õige, et kehtivad meetmed on suhteliselt ranged, tuleb meenutada, et meetmeid muudeti rangemaks sellise uurimise tulemusel, milles näidati, et Hiina eksportijad absorbeerisid meetmeid. Seetõttu on praegune meetmete tase täielikult õigustatud. |
| --- | --- |

(95)

Lisaks märgitakse, et kuigi see on õige, et kehtivad meetmed on suhteliselt ranged, tuleb meenutada, et meetmeid muudeti rangemaks sellise uurimise tulemusel, milles näidati, et Hiina eksportijad absorbeerisid meetmeid. Seetõttu on praegune meetmete tase täielikult õigustatud.

| (96) | Sellest saadik, kui meetmed kehtestati ja nende taset tõsteti, on Hiinast pärit import märkimisväärselt alanenud ning moodustas uurimisperioodil ELi turul vaid väikese osa. Importijad on olukorraga kohanenud ja on vahetanud tarneallikaid. Isegi kui tunnistatakse, et ilma meetmeteta oleks neil laiem tarneallikate valik, kuna praegu ei impordi nad Hiinast pärit spiraalköiteseadiseid, ei kahjustaks meetmete säilitamine kõnealuste importijate majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(96)

Sellest saadik, kui meetmed kehtestati ja nende taset tõsteti, on Hiinast pärit import märkimisväärselt alanenud ning moodustas uurimisperioodil ELi turul vaid väikese osa. Importijad on olukorraga kohanenud ja on vahetanud tarneallikaid. Isegi kui tunnistatakse, et ilma meetmeteta oleks neil laiem tarneallikate valik, kuna praegu ei impordi nad Hiinast pärit spiraalköiteseadiseid, ei kahjustaks meetmete säilitamine kõnealuste importijate majanduslikku olukorda.

| (97) | Seetõttu järeldatakse, et kehtivate meetmete säilitamine ei avaldaks importijatele majanduslikku mõju. |
| --- | --- |

(97)

Seetõttu järeldatakse, et kehtivate meetmete säilitamine ei avaldaks importijatele majanduslikku mõju.

4.   Kasutajate huvid

| (98) | Ainus küsimustikule vastanud kasutaja oli meetmete jätkamise poolt, väites, et ELis toodetud spiraalköiteseadised on palju parema kvaliteediga kui Hiinast imporditud. |
| --- | --- |

(98)

Ainus küsimustikule vastanud kasutaja oli meetmete jätkamise poolt, väites, et ELis toodetud spiraalköiteseadised on palju parema kvaliteediga kui Hiinast imporditud.

| (99) | Veel üks kasutaja esitas mõned märkused, kuid ei esitanud ühtegi tõendit oma märkuste põhjendamiseks. See viitab asjaolule, et kuigi meetmed on kehtestatud, ei mõjutanud need meetmed kasutajaid oluliselt. Seega on ebatõenäoline, et kasutajate olukord võiks dumpinguvastaste meetmete säilitamise tagajärjel halveneda. |
| --- | --- |

(99)

Veel üks kasutaja esitas mõned märkused, kuid ei esitanud ühtegi tõendit oma märkuste põhjendamiseks. See viitab asjaolule, et kuigi meetmed on kehtestatud, ei mõjutanud need meetmed kasutajaid oluliselt. Seega on ebatõenäoline, et kasutajate olukord võiks dumpinguvastaste meetmete säilitamise tagajärjel halveneda.

5.   Varustava tööstuse huvid

| (100) | Terastraadi ja terasribade tarnijad müüvad liidu tootmisharule tähtsusetu osa oma toodangust ning seega neid kõnealuse menetluse tulemus ei mõjuta. Ükski neist ei andnud endast kui huvitatud isikust teada. |
| --- | --- |

(100)

Terastraadi ja terasribade tarnijad müüvad liidu tootmisharule tähtsusetu osa oma toodangust ning seega neid kõnealuse menetluse tulemus ei mõjuta. Ükski neist ei andnud endast kui huvitatud isikust teada.

6.   Konkurentsi ja kauplemist moonutav mõju

| (101) | Seoses meetmete võimaliku aegumise mõjuga konkurentsiolukorrale ELis tuleb märkida, et maailmas on spiraalköiteseadiste tootjaid vähe ja needki on peamiselt Hiina päritolu või Hiina eksportivate tootjate kontrolli all. Järelejäänud väheste tootjate kadumisel, kes ei ole Hiina äriühingute kontrolli all, oleks seega negatiivne mõju konkurentsile ELis. |
| --- | --- |

(101)

Seoses meetmete võimaliku aegumise mõjuga konkurentsiolukorrale ELis tuleb märkida, et maailmas on spiraalköiteseadiste tootjaid vähe ja needki on peamiselt Hiina päritolu või Hiina eksportivate tootjate kontrolli all. Järelejäänud väheste tootjate kadumisel, kes ei ole Hiina äriühingute kontrolli all, oleks seega negatiivne mõju konkurentsile ELis.

7.   Järeldus ELi huvide kohta

| (102) | Võttes arvesse eespool esitatud tegureid ja kaalutlusi, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist. |
| --- | --- |

(102)

Võttes arvesse eespool esitatud tegureid ja kaalutlusi, järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid praeguste dumpinguvastaste meetmete säilitamist.

H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (103) | Kõiki osapooli teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevate meetmete jõussejätmist. Teavitamise järel anti neile aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks. Asjakohaseid märkusi analüüsiti, kuid need ei muutnud peamisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(103)

Kõiki osapooli teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada olemasolevate meetmete jõussejätmist. Teavitamise järel anti neile aega märkuste ja vastuväidete esitamiseks. Asjakohaseid märkusi analüüsiti, kuid need ei muutnud peamisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati säilitada kehtivad dumpinguvastased meetmed.

| (104) | Eespool esitatust järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks määrusega (EÜ) nr 2074/2004 Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid uuendada, |
| --- | --- |

(104)

Eespool esitatust järeldub, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks määrusega (EÜ) nr 2074/2004 Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaseid meetmeid uuendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 8305 10 00 alla kuuluvate spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Käesolevat artiklit kohaldatakse selliste spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad kahest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.

3.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ELi piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

| a) | 17 ja 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305100021, 8305100023, 8305100029 ja 8305100035) on tollimaks võrdne minimaalse ekspordihinna (325 eurot 1 000 tüki kohta) ja vaba netohinna vahega ELi piiril enne tollimaksu tasumist; |
| --- | --- |

a)

17 ja 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305100021, 8305100023, 8305100029 ja 8305100035) on tollimaks võrdne minimaalse ekspordihinna (325 eurot 1 000 tüki kohta) ja vaba netohinna vahega ELi piiril enne tollimaksu tasumist;

| b) | muude kui 17 või 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305100011, 8305100013, 8305100019 ja 8305100034): | Tollimaksumäär | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik: | | |
| — | World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Hiina Rahvavabariik |

b)

muude kui 17 või 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305100011, 8305100013, 8305100019 ja 8305100034):

Tollimaksumäär

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik:

—

World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Hiina Rahvavabariik

51,2 %

8934

| — | kõik muud äriühingud |
| --- | --- |

—

kõik muud äriühingud

78,8 %

8900

Artikkel 2

1.   Teatavate praegu CN-koodi ex 8305 10 00 alla kuuluvate Vietnamist lähetatud spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Vietnamist pärinevana või mitte (TARICi koodid 8305100011 ja 8305100021).

2.   Teatavate praegu CN-koodi ex 8305 10 00 alla kuuluvate Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist lähetatud spiraalköiteseadiste impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks, olenemata sellest, kas need on deklareeritud Laose Demokraatlikust Rahvavabariigist pärinevana või mitte (TARICi koodid 8305100013 ja 8305100023).

3.   Käesolevat artiklit kohaldatakse selliste spiraalköiteseadiste suhtes, mis koosnevad kahest ristkülikukujulisest teraslehest või -traadist, mille külge on kinnitatud vähemalt neli terastraadist valmistatud poolrõngast ja mida hoiab koos teraskate. Neid saab avada kas poolrõngastest tõmmates või spiraalköiteseadise külge kinnitatud väikese terasest päästiku abil.

4.   Lõplik dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse vaba netohinna suhtes ELi piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| a) | 17 ja 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305100021 ja 8305100023) on tollimaks võrdne minimaalse ekspordihinna (325 eurot 1 000 tüki kohta) ja vaba netohinna vahega ELi piiril enne tollimaksu tasumist; |
| --- | --- |

a)

17 ja 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 8305100021 ja 8305100023) on tollimaks võrdne minimaalse ekspordihinna (325 eurot 1 000 tüki kohta) ja vaba netohinna vahega ELi piiril enne tollimaksu tasumist;

| b) | muude kui 17 või 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 83051000118305100013) on tollimaksumäär 78,8 %. |
| --- | --- |

b)

muude kui 17 või 23 rõngaga seadiste puhul (TARICi koodid 83051000118305100013) on tollimaksumäär 78,8 %.

Artikkel 3

Kui ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Käesolev määrus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 22. veebruar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

C. ASHTON

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 22, 24.1.1997, lk 1.

3

(4)  EÜT L 250, 5.10.2000, lk 1.

4

(5)  EÜT C 21, 24.1.2002, lk 25.

5

(6)  ELT L 359, 4.12.2004, lk 11.

6

(7)  ELT L 232, 1.7.2004, lk 1.

7

(8)  ELT L 7, 12.1.2006, lk 1.

8

(9)  ELT L 221, 19.8.2008, lk 1.

9

(10)  ELT C 146, 12.6.2008, lk 33.

10

(11)  ELT C 310, 5.12.2008, lk 15.

11

(12)  Esitatakse ainult vahemik, et kaitsta ainsa taotluse esitaja andmete konfidentsiaalsust.

12

(13)  Andmed on esitatud indeksnumbrites (1998 = 100) või vahemikuna, kui on vaja konfidentsiaalsust säilitada.

13

---

| 26.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 158/2010,

25. veebruar 2010,

millega määratakse eelnevalt kindlaks või eraladustamise toetuse suurus 2010. aastaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkte a ja d koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 28 nähakse ette toetuse andmine või eraladustamise puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 28 nähakse ette toetuse andmine või eraladustamise puhul.

| (2) | Võihindade ja -varude muutused osutavad turu ebastabiilsusele, mida võib kõrvaldada või vähendada hooajalise ladustamise abil. Kujunenud turuolukorda arvestades on asjakohane anda või eraladustamise toetust alates 1. märtsist 2010. |
| --- | --- |

(2)

Võihindade ja -varude muutused osutavad turu ebastabiilsusele, mida võib kõrvaldada või vähendada hooajalise ladustamise abil. Kujunenud turuolukorda arvestades on asjakohane anda või eraladustamise toetust alates 1. märtsist 2010.

| (3) | Komisjoni 20. augusti 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 826/2008, millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks, (2) on kehtestatud ühiseeskirjad eraladustamise abikava rakendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 20. augusti 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 826/2008, millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks, (2) on kehtestatud ühiseeskirjad eraladustamise abikava rakendamiseks.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 6 kohaselt tuleb eelnevalt kindlaks määratud abi anda kooskõlas kõnealuse määruse III peatükis sätestatud üksikasjalike eeskirjade ja tingimustega. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 6 kohaselt tuleb eelnevalt kindlaks määratud abi anda kooskõlas kõnealuse määruse III peatükis sätestatud üksikasjalike eeskirjade ja tingimustega.

| (5) | Käesoleva meetme rakendamise lihtsustamiseks ja liikmesriikides kehtivate tavade arvessevõtmiseks peaks määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 7 lõige 3 kehtima ainult selliste toodete suhtes, mis on täielikult ladustatud. Seepärast tuleks kehtestada kõnealuse artikli erand. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva meetme rakendamise lihtsustamiseks ja liikmesriikides kehtivate tavade arvessevõtmiseks peaks määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 7 lõige 3 kehtima ainult selliste toodete suhtes, mis on täielikult ladustatud. Seepärast tuleks kehtestada kõnealuse artikli erand.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 29 on sätestatud, et abi määramisel võetakse arvesse laokulusid ning värske või ja varudest pärineva või tõenäolisi hinnasuundumusi. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 29 on sätestatud, et abi määramisel võetakse arvesse laokulusid ning värske või ja varudest pärineva või tõenäolisi hinnasuundumusi.

| (7) | On asjakohane määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise kulude katteks antav abi ning külmhoones ladustamise igapäevaste kulude ja rahastamise katteks antav abi. |
| --- | --- |

(7)

On asjakohane määrata kindlaks asjaomaste toodete lattu paigutamise ja laost väljavõtmise kulude katteks antav abi ning külmhoones ladustamise igapäevaste kulude ja rahastamise katteks antav abi.

| (8) | Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise huvides on asjakohane loobuda nõudest esitada pärast lepingu sõlmimist sama teave, mis käsitleb ladustamise üksikasju, kui nõutav teave on määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 20 esimese lõigu punkti a kohaselt abitaotlusse juba kantud. |
| --- | --- |

(8)

Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise huvides on asjakohane loobuda nõudest esitada pärast lepingu sõlmimist sama teave, mis käsitleb ladustamise üksikasju, kui nõutav teave on määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 20 esimese lõigu punkti a kohaselt abitaotlusse juba kantud.

| (9) | Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise eesmärgil ning võttes arvesse võiladustamise konkreetset olukorda, tuleks määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 36 lõikega 6 ette nähtud kontrolli teostada vähemalt poolte lepingute suhtes. Seepärast tuleks kehtestada kõnealuse artikli erand. Kõnealust erandit tuleks kohaldada ka laost väljaviimiste suhtes, nagu on osutatud komisjoni 28. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1182/2008 (millega määratakse eelnevalt kindlaks või eraladustamise toetuse suurus 2009. aastaks) (3) artikli 4 lõike 3 punktis b. |
| --- | --- |

(9)

Haldussuutlikkuse ja lihtsustamise eesmärgil ning võttes arvesse võiladustamise konkreetset olukorda, tuleks määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 36 lõikega 6 ette nähtud kontrolli teostada vähemalt poolte lepingute suhtes. Seepärast tuleks kehtestada kõnealuse artikli erand. Kõnealust erandit tuleks kohaldada ka laost väljaviimiste suhtes, nagu on osutatud komisjoni 28. novembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1182/2008 (millega määratakse eelnevalt kindlaks või eraladustamise toetuse suurus 2009. aastaks) (3) artikli 4 lõike 3 punktis b.

| (10) | Lihtsustamise ja logistika tõhususe huvides võib loobuda nõudest märkida lepingu number igale ladustatud kaubaühikule, kui lepingu number on kantud laoregistrisse. |
| --- | --- |

(10)

Lihtsustamise ja logistika tõhususe huvides võib loobuda nõudest märkida lepingu number igale ladustatud kaubaühikule, kui lepingu number on kantud laoregistrisse.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevas määruses sätestatakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 28 punktis a osutatud soolase ja mageda või eraladustamise toetus alates 1. märtsist 2010 sõlmitud lepingute puhul.

Artikkel 2

1.   Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse määrust (EÜ) nr 826/2008.

2.   Erandina määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 7 lõikest 3 kehtivad taotlused ainult toodete suhtes, mis on täielikult ladustatud.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 16 lõike 2 punktis c osutatud koguste mõõtühik on „laopartii”, mis vastab käesoleva määrusega hõlmatud tootekogusele, mis kaalub vähemalt ühe tonni ning on ühesuguse koostise ja kvaliteediga, toodetud samas tehases ja võetud ühte lattu hoiule samal päeval.

Artikkel 4

1.   Artiklis 1 osutatud toodete puhul antakse toetust järgmiselt:

| — | 18,31 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest; |
| --- | --- |

—

18,31 eurot tonni kohta ladustamise püsikulude eest;

| — | 0,34 eurot tonni kohta päevas iga lepingujärgse ladustamispäeva eest. |
| --- | --- |

—

0,34 eurot tonni kohta päevas iga lepingujärgse ladustamispäeva eest.

2.   Lepingulise ladustamise puhul toimub lattu paigutamine 1. märtsi ja 15. augusti 2010 vahel. Laost väljaviimine võib toimuda ainult alates 16. augustist 2010. Lepinguline ladustamine lõpeb laost väljaviimisele eelneval päeval või hiljemalt lattu paigutamisele järgneva aasta veebruari viimasel päeval.

3.   Abi võib anda ainult juhul, kui lepinguline ladustusaeg on vahemikus 90–210 päeva.

Artikkel 5

Liikmesriigid teavitavad komisjoni määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 35 lõike 1 punkti a kohaselt igal teisipäeval kella 12ks (Brüsseli aja järgi) kogustest, mille kohta on sõlmitud lepingud, ning vajaduse korral ka nende toodete kogustest, mille kohta on esitatud lepingute sõlmimise taotlused.

Artikkel 6

1.   Määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 20 esimese lõigu punkti a ei kohaldata.

2.   Liikmesriigid võivad loobuda määruse (EÜ) nr 862/2008 artikli 22 lõike 1 punktis e osutatud nõudest märkida lepingu number, kui lao juhataja kohustub pidama kõnealuse määruse I lisa III punktis osutatud laoregistrit, millesse sisestab lepingunumbri.

3.   Erandina määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 36 lõikest 6 peab kontrollimise eest vastutav asutus kogu laost väljaviimise aja jooksul alates augustist 2010 kuni veebruarini 2011 lepingulise ladustusaja lõpus kontrollima ladustatud toodete kaalu ja märgistust proovide võtmisega vähemalt poolte lepingute puhul.

Lõiku 1 kohaldatakse väljaviimisaja jooksul tehtavate kontrollide suhtes alates 16. augustist 2010, nagu on osutatud määruse (EÜ) nr 1182/2008 artikli 4 lõike 3 punktis b.

Artikkel 7

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 223, 21.8.2008, lk 3.

2

(3)  ELT L 319, 29.11.2008, lk 49.

3

---

| 26.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/16 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 159/2010,

25. veebruar 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26 veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 114,6 |
| JO | 79,9 |
| MA | 92,1 |
| TN | 128,5 |
| TR | 109,1 |
| ZZ | 104,8 |
| 0707 00 05 | EG | 216,8 |
| JO | 138,7 |
| TR | 146,0 |
| ZZ | 167,2 |
| 0709 90 70 | IL | 265,5 |
| MA | 137,3 |
| TR | 125,8 |
| ZZ | 176,2 |
| 0709 90 80 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | EG | 49,3 |
| IL | 58,3 |
| MA | 50,3 |
| TN | 48,2 |
| TR | 60,4 |
| ZZ | 53,3 |
| 0805 20 10 | EG | 65,1 |
| IL | 140,3 |
| MA | 87,5 |
| TR | 80,4 |
| ZZ | 93,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 60,5 |
| EG | 69,6 |
| IL | 81,8 |
| JM | 97,9 |
| MA | 112,6 |
| PK | 34,1 |
| TR | 60,6 |
| ZZ | 73,9 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 76,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 57,9 |
| ZZ | 69,8 |
| 0808 10 80 | CA | 77,1 |
| CL | 59,9 |
| CN | 68,0 |
| MK | 24,7 |
| US | 110,2 |
| ZZ | 68,0 |
| 0808 20 50 | AR | 85,3 |
| CL | 75,8 |
| CN | 45,8 |
| US | 91,8 |
| ZA | 101,2 |
| ZZ | 80,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

114,6

JO

79,9

MA

92,1

TN

128,5

TR

109,1

ZZ

104,8

0707 00 05

EG

216,8

JO

138,7

TR

146,0

ZZ

167,2

0709 90 70

IL

265,5

MA

137,3

TR

125,8

ZZ

176,2

0709 90 80

EG

82,2

ZZ

82,2

0805 10 20

EG

49,3

IL

58,3

MA

50,3

TN

48,2

TR

60,4

ZZ

53,3

0805 20 10

EG

65,1

IL

140,3

MA

87,5

TR

80,4

ZZ

93,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

60,5

EG

69,6

IL

81,8

JM

97,9

MA

112,6

PK

34,1

TR

60,6

ZZ

73,9

0805 50 10

EG

76,3

IL

76,3

MA

68,6

TR

57,9

ZZ

69,8

0808 10 80

CA

77,1

CL

59,9

CN

68,0

MK

24,7

US

110,2

ZZ

68,0

0808 20 50

AR

85,3

CL

75,8

CN

45,8

US

91,8

ZA

101,2

ZZ

80,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 26.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/18

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 160/2010,

25. veebruar 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 155/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 155/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 48, 25.2.2010, lk 9.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 26. veebruarist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 43,40 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 43,40 | 1,88 |
| 1701 12 10 (1) | 43,40 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 43,40 | 1,59 |
| 1701 91 00 (2) | 49,77 | 2,54 |
| 1701 99 10 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 49,77 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,50 | 0,22 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

43,40

0,00

1701 11 90 (1)

43,40

1,88

1701 12 10 (1)

43,40

0,00

1701 12 90 (1)

43,40

1,59

1701 91 00 (2)

49,77

2,54

1701 99 10 (2)

49,77

0,00

1701 99 90 (2)

49,77

0,00

1702 90 95 (3)

0,50

0,22

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 26.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/20 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/20

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 161/2010,

25. veebruar 2010,

millega määratakse kindlaks maisi imporditollimaksu vähendamise ülempiir määruses (EÜ) nr 676/2009 osutatud pakkumismenetluse raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 144 lõiget 1 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 676/2009 (2) avati pakkumismenetlus seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksu vähendamise ülempiiriga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 676/2009 (2) avati pakkumismenetlus seoses kolmandatest riikidest Hispaaniasse imporditava maisi tollimaksu vähendamise ülempiiriga.

| (2) | Komisjoni 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1296/2008 (millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta) (3) artikliga 8 on ette nähtud, et komisjon võib määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras otsustada kindlaks määrata imporditollimaksu vähendamise ülempiiri. Kõnealuse ülempiiri kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta eelkõige määruse (EÜ) nr 1296/2008 artiklites 7 ja 8 sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1296/2008 (millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta) (3) artikliga 8 on ette nähtud, et komisjon võib määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras otsustada kindlaks määrata imporditollimaksu vähendamise ülempiiri. Kõnealuse ülempiiri kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta eelkõige määruse (EÜ) nr 1296/2008 artiklites 7 ja 8 sätestatud kriteeriume.

| (3) | Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on imporditollimaksu vähendamise ülempiiriga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(3)

Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on imporditollimaksu vähendamise ülempiiriga võrdne või sellest väiksem.

| (4) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(4)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 676/2009 osutatud pakkumismenetluse raames ajavahemikul 12. veebruarist kuni 25. veebruarini 2010 esitatud pakkumiste puhul on maisi imporditollimaksu vähendamise ülempiir 19,06 eurot/t ja seda kohaldatakse kõige rohkem 1 000 tonni suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 196, 28.7.2009, lk 6.

2

(3)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 57.

3

---

| 26.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 162/2010,

25. veebruar 2010,

millega määratakse kindlaks maisi imporditollimaksu vähendamise ülempiir määruses (EÜ) nr 677/2009 osutatud pakkumismenetluse raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 144 lõiget 1 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 677/2009 (2) avati pakkumismenetlus seoses kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksu vähendamise ülempiiriga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 677/2009 (2) avati pakkumismenetlus seoses kolmandatest riikidest Portugali imporditava maisi tollimaksu vähendamise ülempiiriga.

| (2) | Vastavalt komisjoni 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1296/2008 (millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta) (3) artiklile 8 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras otsustada kindlaks määrata imporditollimaksu vähendamise ülempiir. Kõnealuse ülempiiri kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta eelkõige määruse (EÜ) nr 1296/2008 artiklites 7 ja 8 sätestatud kriteeriume. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 18. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1296/2008 (millega kehtestatakse tariifikvootide üksikasjalikud rakenduseeskirjad Hispaaniasse imporditava maisi ja sorgo ning Portugali imporditava maisi kohta) (3) artiklile 8 võib komisjon määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras otsustada kindlaks määrata imporditollimaksu vähendamise ülempiir. Kõnealuse ülempiiri kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta eelkõige määruse (EÜ) nr 1296/2008 artiklites 7 ja 8 sätestatud kriteeriume.

| (3) | Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on imporditollimaksu vähendamise ülempiiriga võrdne või sellest väiksem. |
| --- | --- |

(3)

Leping sõlmitakse pakkujaga, kelle pakkumine on imporditollimaksu vähendamise ülempiiriga võrdne või sellest väiksem.

| (4) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(4)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 677/2009 osutatud pakkumismenetluse raames ajavahemikul 12. veebruarist kuni 25. veebruarini 2010 esitatud pakkumiste puhul on maisi imporditollimaksu vähendamise ülempiir 19,25 eurot tonni kohta ning seda kohaldatakse kõige rohkem 20 000 tonni suhtes.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 196, 28.7.2009, lk 7.

2

(3)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 57.

3

---

OTSUSED

| 26.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/22

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/118/ÜVJP,

25. veebruar 2010,

millega pikendatakse Kosovosse (1) nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 10. juunil 1999 vastu resolutsiooni 1244. |
| --- | --- |

(1)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 10. juunil 1999 vastu resolutsiooni 1244.

| (2) | Nõukogu võttis 15. septembril 2006 vastu ühismeetme 2006/623/ÜVJP (2), millega asutatakse rühm Kosovos võimaliku rahvusvahelise tsiviilbüroo ja selle koostisosana Euroopa Liidu eriesindaja ametikoha loomise ettevalmistamisele kaasaaitamiseks (rahvusvaheline tsiviilbüroo/Euroopa Liidu eriesindaja ettevalmistusrühm). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 15. septembril 2006 vastu ühismeetme 2006/623/ÜVJP (2), millega asutatakse rühm Kosovos võimaliku rahvusvahelise tsiviilbüroo ja selle koostisosana Euroopa Liidu eriesindaja ametikoha loomise ettevalmistamisele kaasaaitamiseks (rahvusvaheline tsiviilbüroo/Euroopa Liidu eriesindaja ettevalmistusrühm).

| (3) | Euroopa Ülemkogu rõhutas 13.–14. detsembril 2007, et Euroopa Liit (EL) on valmis täitma juhtivat rolli piirkonnas stabiilsuse tugevdamisel ja Kosovo tulevast staatust määratleva kokkuleppe rakendamisel. Euroopa Ülemkogu märkis, et liit on valmis aitama Kosovot teel jätkusuutliku stabiilsuse suunas, sealhulgas Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) missiooni abil ja toetades rahvusvahelist tsiviilbürood, mis on osa rahvusvahelisest kohalolekust. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu rõhutas 13.–14. detsembril 2007, et Euroopa Liit (EL) on valmis täitma juhtivat rolli piirkonnas stabiilsuse tugevdamisel ja Kosovo tulevast staatust määratleva kokkuleppe rakendamisel. Euroopa Ülemkogu märkis, et liit on valmis aitama Kosovot teel jätkusuutliku stabiilsuse suunas, sealhulgas Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) missiooni abil ja toetades rahvusvahelist tsiviilbürood, mis on osa rahvusvahelisest kohalolekust.

| (4) | Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) (3) ja ühismeetme 2008/123/ÜVJP (4), millega nimetati Peter FEITH Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Kosovos kuni 28. veebruarini 2009. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu võttis 4. veebruaril 2008 vastu ühismeetme 2008/124/ÜVJP Euroopa Liidu õigusriigimissiooni kohta Kosovos (EULEX KOSOVO) (3) ja ühismeetme 2008/123/ÜVJP (4), millega nimetati Peter FEITH Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Kosovos kuni 28. veebruarini 2009.

| (5) | Nõukogu võttis 16. veebruaril 2009 vastu ühismeetme 2009/137/ÜVJP (5), millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 28. veebruarini 2010. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu võttis 16. veebruaril 2009 vastu ühismeetme 2009/137/ÜVJP (5), millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 28. veebruarini 2010.

| (6) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) soovituse põhjal nii otsustab. |
| --- | --- |

(6)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) soovituse põhjal nii otsustab.

| (7) | Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess on Lääne-Balkani piirkonnale suunatud liidu poliitika strateegiline raamistik ning Kosovo suhtes kohaldatakse selle vahendeid, sealhulgas Euroopa partnerlust, poliitilist ja tehnilist dialoogi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi järelevalvemehhanismi raames ning valdkonnaga seotud liidu abiprogramme. |
| --- | --- |

(7)

Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsess on Lääne-Balkani piirkonnale suunatud liidu poliitika strateegiline raamistik ning Kosovo suhtes kohaldatakse selle vahendeid, sealhulgas Euroopa partnerlust, poliitilist ja tehnilist dialoogi stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi järelevalvemehhanismi raames ning valdkonnaga seotud liidu abiprogramme.

| (8) | ELi eriesindaja volitusi tuleks rakendada komisjoniga kooskõlastatult, et tagada ühtsus teiste liidu pädevusse kuuluvate asjakohaste tegevustega. |
| --- | --- |

(8)

ELi eriesindaja volitusi tuleks rakendada komisjoniga kooskõlastatult, et tagada ühtsus teiste liidu pädevusse kuuluvate asjakohaste tegevustega.

| (9) | Nõukogu näeb ette, et ELi eriesindaja ja rahvusvahelise tsiviilesindaja volitused ja ülesanded jäävad sama isiku kanda. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu näeb ette, et ELi eriesindaja ja rahvusvahelise tsiviilesindaja volitused ja ülesanded jäävad sama isiku kanda.

| (10) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(10)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Pieter FEITHi volitusi Euroopa Liidu eriesindajana (ELi eriesindaja) Kosovos kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist kõrge esindaja soovituse põhjal nii otsustab.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel Kosovos. Need hõlmavad juhtiva rolli täitmist piirkonnas stabiilsuse tugevdamisel ja Kosovo tulevast staatust määratleva kokkuleppe rakendamisel eesmärgiga saavutada stabiilne, elujõuline, rahumeelne, demokraatlik ja mitmerahvuseline Kosovo, kes heanaaberlike suhete kaudu aitab kaasa piirkondlikule koostööle ja stabiilsusele; Kosovo, kes järgib õigusriigi põhimõtet, kaitseb vähemuste õigusi ning kultuuri- ja usupärandit.

Artikkel 3

Volitused

Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | pakkuda liidu nõu ja abi poliitilises protsessis; |
| --- | --- |

a)

pakkuda liidu nõu ja abi poliitilises protsessis;

| b) | edendada üldist liidu poliitilist koordineerimist Kosovos; |
| --- | --- |

b)

edendada üldist liidu poliitilist koordineerimist Kosovos;

| c) | anda Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX KOSOVO) juhile Kosovos kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi juhiseid, sealhulgas täitevkohustustega seonduvate küsimuste poliitiliste aspektide osas; |
| --- | --- |

c)

anda Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX KOSOVO) juhile Kosovos kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi juhiseid, sealhulgas täitevkohustustega seonduvate küsimuste poliitiliste aspektide osas;

| d) | tagada liidu avalikkusele suunatud tegevuse järjepidevus ja ühtsus. ELi eriesindaja pressiesindaja on Kosovo ajakirjanduse jaoks peamine liidu kontaktisik ühise välis- ja julgeolekupoliitika/ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜVJP/ÜJKP) küsimustes. Ajakirjanduse ja avaliku teavitamisega seotud tegevusi viiakse läbi tihedas ja pidevas koostöös liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) pressiesindaja/nõukogu sekretariaadi pressibürooga; |
| --- | --- |

d)

tagada liidu avalikkusele suunatud tegevuse järjepidevus ja ühtsus. ELi eriesindaja pressiesindaja on Kosovo ajakirjanduse jaoks peamine liidu kontaktisik ühise välis- ja julgeolekupoliitika/ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜVJP/ÜJKP) küsimustes. Ajakirjanduse ja avaliku teavitamisega seotud tegevusi viiakse läbi tihedas ja pidevas koostöös liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) pressiesindaja/nõukogu sekretariaadi pressibürooga;

| e) | aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste (sealhulgas naiste ja laste osas) austamise arendamisele ja tugevdamisele Kosovos kooskõlas inimõigusi käsitlevate ELi poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suunistega. |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste (sealhulgas naiste ja laste osas) austamise arendamisele ja tugevdamisele Kosovos kooskõlas inimõigusi käsitlevate ELi poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suunistega.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2010 kuni 31. augustini 2010 ette nähtud lähtesumma on 1 660 000 eurot.

2.   Lõikes 1 sätestatud summast rahastatavad kulutused on rahastamiskõlblikud alates 1. märtsist 2010. Kulutusi hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele. Lääne-Balkani piirkonna riikide kodanikud võivad osaleda pakkumismenetluses.

3.   Kulude haldamise kohta sõlmitakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahel leping. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Spetsiaalne liidu personal määratakse abistama ELi eriesindajat tema volituste täitmisel ning toetama kogu liidu tegevuse järjepidevust, nähtavust ja tõhusust Kosovos. Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid ja liidu institutsioonid võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Liikmesriigi või liidu institutsiooni poolt ELi eriesindaja juurde lähetatud töötajate töötasu katab vastavalt kas asjaomane liikmesriik või liidu institutsioon. Liikmesriikide poolt nõukogu peasekretariaati lähetatud eksperdid võib määrata ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi või liidu institutsiooni haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema meeskonda kuuluvate isikkoosseisu liikmete ülesannete täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse kokku vastavalt vajadusele vastuvõtva osapoolega/vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja komisjon annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

Salastatud teabe kaitse

1.   ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (6) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest, eelkõige ELi salastatud teabe käsitlemisel.

2.   Kõrgel esindajal on õigus kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega avaldada NATOle/KFORile ELi salastatud teavet ning kõnealuse meetme jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „CONFIDENTIEL UE”.

3.   Samuti on kõrgel esindajal õigus kooskõlas nõukogu julgeolekueeskirjadega ning vastavalt ELi eriesindaja operatiivvajadustele avaldada Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile (ÜRO) ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile (OSCE) ELi salastatud teavet ning kõnealuse meetme jaoks koostatud dokumente kuni kategooriani „RESTREINT UE”. Selleks töötatakse välja kohalik kord.

4.   Kõrgel esindajal on õigus avaldada käesoleva otsusega ühinenud kolmandatele osapooltele ELi salastamata dokumente, mis on seotud meedet käsitlevate nõukogu aruteludega, mille kohta vastavalt nõukogu kodukorra (7) artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline abi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs mis tahes asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioon ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist abi.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkooseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga ELi lepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale tema geograafilises vastutusalas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, samuti julgeolekualaste juhtumite haldamist ja plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks; |
| --- | --- |

a)

koostades nõukogu peasekretariaadilt saadud juhiste alusel missioonile eriomase julgeolekukava, mis sisaldab missioonile eriomaseid füüsilisi, organisatsioonilisi ja menetluslikke julgeolekumeetmeid, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda missiooni piirkonda ja piirkonnas, samuti julgeolekualaste juhtumite haldamist ja plaane kriisiolukorraks ja missiooni evakueerimiseks;

| b) | tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades missiooni piirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik tema meeskonna väljapoole liitu lähetatavad liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud isikkoosseisu liikmed, on saanud enne missioonipiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb nõukogu peasekretariaadi kindlaks määratud missiooni riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ning vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö piirkonnas asuvate liidu delegatsioonide juhtidega ning liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja annab EULEX KOSOVO missioonijuhile Kosovos kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi juhiseid, sealhulgas täitevkohustustega seonduvate küsimuste poliitiliste aspektide osas. Vajaduse korral konsulteerivad ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsioonide ülem teineteisega.

3.   ELi eriesindaja teeb samuti koostööd asjakohaste kohalike asutuste ning teiste kohapeal tegutsevate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

4.   ELi eriesindaja tagab koos teiste kohapeal viibivate liidupoolsete osalistega teabe levitamise ja jagamise operatsiooni toimumiskohas asuvate liidupoolsete osaliste vahel, et jõuda võimalikult ühtsele arusaamale olukorrast ja sellele antavast hinnangust.

Artikkel 13

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus teiste liidu meetmetega kõnealuses regioonis vaadatakse korrapäraselt üle. ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile volituste lõppemisel aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 14

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2010.

Artikkel 15

Avaldamine

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. veebruar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1244 (1999) alusel.

1

(2)  ELT L 253, 16.9.2006, lk 29.

2

(3)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 92.

3

(4)  ELT L 42, 16.2.2008, lk 88.

4

(5)  ELT L 46, 17.2.2009, lk 69. Muudetud ühismeetmega 2009/605/ÜVJP (ELT L 206, 8.8.2009, lk 20).

5

(6)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.

6

(7)  Otsus 2009/937/EL, millega võetakse vastu nõukogu kodukord (ELT L 325, 11.12.2009, lk 35).

7

---

| 26.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/26

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/119/ÜVJP,

25. veebruar 2010,

millega pikendatakse ja muudetakse Aafrika Liitu nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 6. detsembril 2007 vastu ühismeetme 2007/805/ÜVJP (1), millega nimetati Koen VERVAEKE Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Aafrika Liitu. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 6. detsembril 2007 vastu ühismeetme 2007/805/ÜVJP (1), millega nimetati Koen VERVAEKE Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Aafrika Liitu.

| (2) | Nõukogu võttis 1. detsembril 2008 vastu ühismeetme 2008/898/ÜVJP (2), millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 28. veebruarini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 1. detsembril 2008 vastu ühismeetme 2008/898/ÜVJP (2), millega pikendati ELi eriesindaja volitusi kuni 28. veebruarini 2010.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) soovituse põhjal nii otsustab. |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib aga lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) soovituse põhjal nii otsustab.

| (4) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada EL lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja kahjustada EL lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühismeedet 2008/898/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Euroopa Liidu eriesindaja
  Käesolevaga pikendatakse Koen VERVAEKE volitusi Aafrika Liitu (AL) nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) soovituse põhjal nii otsustab.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Käesolevaga pikendatakse Koen VERVAEKE volitusi Aafrika Liitu (AL) nimetatud Euroopa Liidu eriesindajana kuni 31. augustini 2010. ELi eriesindaja volituste kehtivuse võib lõpetada varem, kui nõukogu pärast Euroopa välisteenistust käsitleva otsuse jõustumist liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) soovituse põhjal nii otsustab.”

| 2) | Artikli 3 esimese lõigu sissejuhatav osa ning punktid a ja k asendatakse järgmisega:
  „Artiklis 2 osutatud eesmärkide ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP) / ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga (ÜJKP) seotud aspektide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:






  a) | tugevdada ELi üldist mõju Addis Abebas ALi ja selle komisjoniga peetavas dialoogis mitmetes ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/ÜJKPga seotud küsimustes ning koordineerida seda dialoogi; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 esimese lõigu sissejuhatav osa ning punktid a ja k asendatakse järgmisega:

„Artiklis 2 osutatud eesmärkide ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP) / ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitikaga (ÜJKP) seotud aspektide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

a)

tugevdada ELi üldist mõju Addis Abebas ALi ja selle komisjoniga peetavas dialoogis mitmetes ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/ÜJKPga seotud küsimustes ning koordineerida seda dialoogi;

| k) | säilitada tihedad kontaktid ja edendada koordineeritust Addis Abebas asuvate peamiste ALi rahvusvaheliste partneritega, eelkõige ÜRO ga, kuid ka valitsusväliste osalejatega, ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/ÜJKP küsimustes.” |
| --- | --- |

k)

säilitada tihedad kontaktid ja edendada koordineeritust Addis Abebas asuvate peamiste ALi rahvusvaheliste partneritega, eelkõige ÜRO ga, kuid ka valitsusväliste osalejatega, ELi ja ALi suhetega hõlmatud ÜVJP/ÜJKP küsimustes.”

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Volituste täitmine
  1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.
  2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.”

| 4) | Artikli 5 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. augustini 2010 ette nähtud lähtesumma on 1 850 000 eurot.
  2.   Lõikes 1 sätestatud summast rahastatavad kulutused on rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2009. Kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 5 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. jaanuarist 2009 kuni 31. augustini 2010 ette nähtud lähtesumma on 1 850 000 eurot.

2.   Lõikes 1 sätestatud summast rahastatavad kulutused on rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2009. Kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.”

| 5) | Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.”

| 6) | Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liidu delegatsioon ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist abi.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liidu delegatsioon ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist abi.”

| 7) | Artikli 10 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.” |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 10 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid vahearuannete ja volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.”

| 8) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Aruandlus
  ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.” |
| --- | --- |

8)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel esitada aruandeid välisasjade nõukogule.”

| 9) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Koordineerimine
  ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevusi kooskõlastatakse komisjoni ning vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.
  Kohapeal toimub tihe koostöö piirkonnas asuvate liidu delegatsioonide juhtide ning liikmesriikide esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.” |
| --- | --- |

9)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Koordineerimine

ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevusi kooskõlastatakse komisjoni ning vajaduse korral piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

Kohapeal toimub tihe koostöö piirkonnas asuvate liidu delegatsioonide juhtide ning liikmesriikide esinduste juhtidega, kes teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.”

Artikkel 2

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile enne volituste lõppemist aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2010.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. veebruar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  ELT L 323, 8.12.2007, lk 45.

1

(2)  ELT L 322, 2.12.2008, lk 50.

2

---

| 26.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/28

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/120/ÜVJP,

25. veebruar 2010,

millega pikendatakse ja muudetakse Afganistani ja Pakistani nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 31 lõiget 2 ja artiklit 33,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. juulil 2008 vastu ühismeetme 2008/612/ÜVJP (1), millega nimetati Ettore F. SEQUI Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Afganistanis ajavahemikuks 1. september 2008 kuni 28. veebruar 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. juulil 2008 vastu ühismeetme 2008/612/ÜVJP (1), millega nimetati Ettore F. SEQUI Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Afganistanis ajavahemikuks 1. september 2008 kuni 28. veebruar 2009.

| (2) | Nõukogu võttis 16. veebruaril 2009 vastu ühismeetme 2009/135/ÜVJP (2), millega pikendati Afganistani nimetatud ELi eriesindaja volitusi kuni 28. veebruarini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 16. veebruaril 2009 vastu ühismeetme 2009/135/ÜVJP (2), millega pikendati Afganistani nimetatud ELi eriesindaja volitusi kuni 28. veebruarini 2010.

| (3) | 15. juunil 2009. aastal toimunud ühismeetme 2009/135/ÜVJP läbivaatamisele tuginedes võttis nõukogu vastu ühismeetme 2009/467/ÜVJP (3), millega laiendati Afganistani nimetatud ELi eriesindaja volitusi, et need hõlmaksid Pakistani. |
| --- | --- |

(3)

15. juunil 2009. aastal toimunud ühismeetme 2009/135/ÜVJP läbivaatamisele tuginedes võttis nõukogu vastu ühismeetme 2009/467/ÜVJP (3), millega laiendati Afganistani nimetatud ELi eriesindaja volitusi, et need hõlmaksid Pakistani.

| (4) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. märtsini 2010. |
| --- | --- |

(4)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada kuni 31. märtsini 2010.

| (5) | ELi eriesindaja Afganistanis ja Pakistanis täidab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke, |
| --- | --- |

(5)

ELi eriesindaja Afganistanis ja Pakistanis täidab oma volitusi olukorras, mis võib halvendada ja kahjustada ELi lepingu artiklis 21 sätestatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärke,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühismeedet 2009/467/ÜVJP muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Euroopa Liidu eriesindaja
  Ettore F. SEQUI nimetatakse käesolevaga Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Afganistanis ja Pakistanis kuni 31. märtsini 2010.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Ettore F. SEQUI nimetatakse käesolevaga Euroopa Liidu eriesindajaks (ELi eriesindaja) Afganistanis ja Pakistanis kuni 31. märtsini 2010.”

| 2) | Artikli 2 punkt e) asendatakse järgmisega:






  „e) | toetada liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) tegevust piirkonnas.” |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 2 punkt e) asendatakse järgmisega:

„e)

toetada liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (kõrge esindaja) tegevust piirkonnas.”

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Volituste täitmine
  1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.
  2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.”

| 4) | Artikli 5 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märts 2009 kuni 31. märts 2010 ette nähtud lähtesumma on 2 830 000 eurot.”;
  „2.   Lõikes 1 sätestatud summast rahastatavad kulutused on rahastamiskõlblikud alates 1. märtsist 2009. Nimetatud kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 5 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märts 2009 kuni 31. märts 2010 ette nähtud lähtesumma on 2 830 000 eurot.”;

„2.   Lõikes 1 sätestatud summast rahastatavad kulutused on rahastamiskõlblikud alates 1. märtsist 2009. Nimetatud kulutusi hallatakse vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele.”

| 5) | Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele teatavates konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele teatavates konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.”

| 6) | Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist abi.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 9 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liidu delegatsioonid ja/või liikmesriigid osutavad kõnealuses piirkonnas vastavalt vajadusele logistilist abi.”

| 7) | Artikli 10 punkt d) asendatakse järgmisega:






  „d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.” |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 10 punkt d) asendatakse järgmisega:

„d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhinnangute tulemusel tehtud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ja esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid volituste täitmist käsitlevate aruannete raames.”

| 8) | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Aruandlus
  ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. Kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja esitada aruandeid välisasjade nõukogule.” |
| --- | --- |

8)

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased kirjalikud aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. Kõrge esindaja või poliitika- ja julgeolekukomitee soovitusel võib ELi eriesindaja esitada aruandeid välisasjade nõukogule.”

| 9) | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Koordineerimine
  1.   ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ja Kesk-Aasiasse nimetatud ELi eriesindaja tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.
  2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtide ja liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja annab Afganistanis läbiviidava ELi politseimissiooni (EUPOL AFGHANISTAN) juhile kohalikul tasandil poliitilisi juhiseid. ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsioonide ülem konsulteerivad vajaduse korral omavahel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapeal asuvate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.” |
| --- | --- |

9)

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja edendab üldist liidu poliitilist koordineerimist. Ta aitab tagada, et kõiki kohapeal asuvaid liidu vahendeid kasutatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ja Kesk-Aasiasse nimetatud ELi eriesindaja tegevustega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraselt teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liidu delegatsioonide juhtide ja liikmesriikide esinduste juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja annab Afganistanis läbiviidava ELi politseimissiooni (EUPOL AFGHANISTAN) juhile kohalikul tasandil poliitilisi juhiseid. ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsioonide ülem konsulteerivad vajaduse korral omavahel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka teiste kohapeal asuvate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.”

Artikkel 2

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile volituste lõppemisel aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. märtsist 2010.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. veebruar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

A. PÉREZ RUBALCABA

---

(1)  ELT L 197, 25.7.2008, lk 60.

1

(2)  ELT L 46, 17.2.2009, lk 61.

2

(3)  ELT L 151, 16.6.2009, lk 41.

3

---

| 26.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/30

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/121/ÜVJP,

25. veebruar 2010,

millega muudetakse ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piiravaid meetmeid, lisa

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 19. veebruaril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piiravaid meetmeid (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 19. veebruaril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piiravaid meetmeid (1).

| (2) | 15. veebruaril 2010 vastu võetud nõukogu otsusega 2010/92/ÜVJP (2) pikendati ühises seisukohas 2004/161/ÜVJP sätestatud piiravate meetmete kehtivusaega kuni 20. veebruarini 2011. |
| --- | --- |

(2)

15. veebruaril 2010 vastu võetud nõukogu otsusega 2010/92/ÜVJP (2) pikendati ühises seisukohas 2004/161/ÜVJP sätestatud piiravate meetmete kehtivusaega kuni 20. veebruarini 2011.

| (3) | Nõukogu leiab, et tuleks lisada üks isik nende ühisele seisukohale 2004/161/ÜVJP lisatud isikute ja üksuste nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. Seetõttu tuleks ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP lisas esitatud nimekirja vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu leiab, et tuleks lisada üks isik nende ühisele seisukohale 2004/161/ÜVJP lisatud isikute ja üksuste nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid. Seetõttu tuleks ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP lisas esitatud nimekirja vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas nimetatud isik lisatakse ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP lisas esitatud nimekirja.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. veebruar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

M. Á. MORATINOS

---

(1)  ELT L 50, 20.2.2004, lk 66.

1

(2)  ELT L 41, 16.2.2010, lk 6.

2

---

LISA

Artiklis 1 osutatud isik

| nr 57 | Jangara (alias Changara), Thomsen |
| --- | --- |

nr 57

Jangara (alias Changara), Thomsen

---

| 26.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/32

---

KOMISJONI OTSUS,

25. veebruar 2010,

millega muudetakse teaduse ja tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/95/EÜ lisa seoses kaadmiumi kasutusviisi erandiga

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1034 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/122/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivile 2002/95/EÜ peab komisjon tegema kõik muudatused, mis on vajalikud kõnealuse direktiivi artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõuetest vabastatud kasutusviiside loetelu kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivile 2002/95/EÜ peab komisjon tegema kõik muudatused, mis on vajalikud kõnealuse direktiivi artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõuetest vabastatud kasutusviiside loetelu kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga.

| (2) | Kaadmiumi asendamine värvi muutvates II–VI valgusdioodides ei ole veel tehniliselt võimalik ilma nende tõhususe tõsise vähendamiseta. Seetõttu tuleks teatavad kaadmiumi sisaldavad materjalid ja komponendid keelust vabastada. Praegu on käimas kaadmiumivaba tehnoloogia uuringud ja asendusained peaksid olema kättesaadavad vähemalt järgmise nelja või viie aasta jooksul. |
| --- | --- |

(2)

Kaadmiumi asendamine värvi muutvates II–VI valgusdioodides ei ole veel tehniliselt võimalik ilma nende tõhususe tõsise vähendamiseta. Seetõttu tuleks teatavad kaadmiumi sisaldavad materjalid ja komponendid keelust vabastada. Praegu on käimas kaadmiumivaba tehnoloogia uuringud ja asendusained peaksid olema kättesaadavad vähemalt järgmise nelja või viie aasta jooksul.

| (3) | Seepärast tuleks direktiivi 2002/95/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks direktiivi 2002/95/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Komisjon on vastavalt direktiivi 2002/95/EÜ artikli 5 lõikele 2 asjaosalistega konsulteerinud. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon on vastavalt direktiivi 2002/95/EÜ artikli 5 lõikele 2 asjaosalistega konsulteerinud.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/12/EÜ (2) artikli 18 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/12/EÜ (2) artikli 18 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2002/95/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. veebruar 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  ELT L 37, 13.2.2003, lk 19.

1

(2)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.

2

---

LISA

Direktiivi 2002/95/EÜ lisasse lisatakse punkt 39:

| „39. | Kaadmium värvi muutvates II–VI valgusdioodides (< 10 μg kaadmiumi valgust kiirgava pinna mm2 kohta), mis on ette nähtud tahkistes valgus- või kuvamissüsteemides kuni 1. juulini 2014.” |
| --- | --- |

„39.

Kaadmium värvi muutvates II–VI valgusdioodides (< 10 μg kaadmiumi valgust kiirgava pinna mm2 kohta), mis on ette nähtud tahkistes valgus- või kuvamissüsteemides kuni 1. juulini 2014.”

---

| 26.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 49/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 49/34

---

KOMISJONI OTSUS,

25. veebruar 2010,

millega kohandatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate töötasu suhtes alates 1. veebruarist 2009, 1. märtsist 2009, 1. aprillist 2009, 1. maist 2009 ja 1. juunist 2009 kohaldatavaid paranduskoefitsiente

(2010/123/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (1) eriti selle X lisa artikli 13 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 613/2009 (2) on personalieeskirjade X lisa artikli 13 esimese lõigu kohaselt kindlaks määratud paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2008 kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele Euroopa ühenduste ametnikele, ajutistele teenistujatele ja lepingulistele teenistujatele töökohariigi vääringus makstavate töötasude suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 613/2009 (2) on personalieeskirjade X lisa artikli 13 esimese lõigu kohaselt kindlaks määratud paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2008 kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele Euroopa ühenduste ametnikele, ajutistele teenistujatele ja lepingulistele teenistujatele töökohariigi vääringus makstavate töötasude suhtes.

| (2) | Vastavalt personalieeskirjade X lisa artikli 13 teisele lõigule tuleb alates 1. veebruarist 2009, 1. märtsist 2009, 1. aprillist 2009, 1. maist 2009 ja 1. juunist 2009 teatavaid paranduskoefitsiente kohandada seetõttu, et komisjoni käsutuses olevate statistiliste andmete kohaselt on paranduskoefitsiendi ja vastava vahetuskursi järgi arvestatud elukallidus teatavates kolmandates riikides viimasest koefitsiendi kehtestamisest saadik muutunud rohkem kui 5 % võrra, |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt personalieeskirjade X lisa artikli 13 teisele lõigule tuleb alates 1. veebruarist 2009, 1. märtsist 2009, 1. aprillist 2009, 1. maist 2009 ja 1. juunist 2009 teatavaid paranduskoefitsiente kohandada seetõttu, et komisjoni käsutuses olevate statistiliste andmete kohaselt on paranduskoefitsiendi ja vastava vahetuskursi järgi arvestatud elukallidus teatavates kolmandates riikides viimasest koefitsiendi kehtestamisest saadik muutunud rohkem kui 5 % võrra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kolmandates riikides töötavatele Euroopa ühenduste ametnikele, ajutistele töötajatele ja lepingulistele töötajatele töökohariigi vääringus makstavate töötasude suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente kohandatakse teatavate riikide puhul, mis on loetletud lisas. Kõnealune lisa sisaldab viit tabelit, millest igaühes käsitletakse üht kuud ning täpsustatakse asjaomased riigid ja kohanduste kohaldamise alguskuupäevad (1. veebruar 2009, 1. märts 2009, 1. aprill 2009, 1. mai 2009 ja 1. juuni 2009).

Kõnealuste töötasude arvutamisel kasutatavad vahetuskursid kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade kohaselt ja need vastavad esimeses lõigus osutatud kuupäevadel kehtinud vahetuskursile.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 25. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

asepresident

Catherine ASHTON

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

1

(2)  ELT L 181, 14.7.2009, lk 1.

2

---

LISA

VEEBRUAR 2009

| Töökoht | Ostujõu pariteet, veebruar 2009 | Vahetuskurss, veebruar 2009 (1) | Paranduskoefitsient, veebruar 2009 (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Aserbaidžaan (3) | 0,9962 | 1,0578 | 94,2 |
| Valgevene (4) | 2 192 | 3 495,42 | 62,7 |
| Tšiili | 478,2 | 810,48 | 59,0 |
| Hiina | 8,502 | 8,9653 | 94,8 |
| Colombia | 2 300 | 2 990,32 | 76,9 |
| India | 35,8 | 64,075 | 55,9 |
| Indoneesia (Jakarta) | 10 540 | 14 913,8 | 70,7 |
| Kasahstan (Almatõ) (3) | 150,2 | 161,79 | 92,8 |
| Kenya | 78,23 | 103,009 | 75,9 |
| Lesotho | 6,198 | 12,9979 | 47,7 |
| Libeeria | 84,28 | 84,6997 | 99,5 |
| Pakistan | 48,48 | 101,889 | 47,6 |
| Sierra Leone | 3 356 | 3 998,59 | 83,9 |
| Trinidad ja Tobago | 6,291 | 8,10395 | 77,6 |
| Sambia (3) | 3 331 | 6 548,29 | 50,9 |

Töökoht

Ostujõu pariteet, veebruar 2009

Vahetuskurss, veebruar 2009 (1)

Paranduskoefitsient, veebruar 2009 (2)

Aserbaidžaan (3)

0,9962

1,0578

94,2

Valgevene (4)

2 192

3 495,42

62,7

Tšiili

478,2

810,48

59,0

Hiina

8,502

8,9653

94,8

Colombia

2 300

2 990,32

76,9

India

35,8

64,075

55,9

Indoneesia (Jakarta)

10 540

14 913,8

70,7

Kasahstan (Almatõ) (3)

150,2

161,79

92,8

Kenya

78,23

103,009

75,9

Lesotho

6,198

12,9979

47,7

Libeeria

84,28

84,6997

99,5

Pakistan

48,48

101,889

47,6

Sierra Leone

3 356

3 998,59

83,9

Trinidad ja Tobago

6,291

8,10395

77,6

Sambia (3)

3 331

6 548,29

50,9

MÄRTS 2009

| Töökoht | Ostujõu pariteet, märts 2009 | Vahetuskurss, märts 2009 (5) | Paranduskoefitsient, märts 2009 (6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Horvaatia (7) | 7,21 | 7,386 | 97,6 |
| Ameerika Ühendriigid (New York) | 1,367 | 1,2782 | 106,9 |
| Etioopia | 12,93 | 14,289 | 90,5 |
| Kasahstan (Astana) | 140,3 | 191,460 | 73,3 |
| Paapua Uus-Guinea (7) | 3,265 | 3,47947 | 93,8 |
| Süüria | 50,24 | 60,97 | 82,4 |
| Venezuela (8) | 2,496 | 2,74813 | 90,8 |

Töökoht

Ostujõu pariteet, märts 2009

Vahetuskurss, märts 2009 (5)

Paranduskoefitsient, märts 2009 (6)

Horvaatia (7)

7,21

7,386

97,6

Ameerika Ühendriigid (New York)

1,367

1,2782

106,9

Etioopia

12,93

14,289

90,5

Kasahstan (Astana)

140,3

191,460

73,3

Paapua Uus-Guinea (7)

3,265

3,47947

93,8

Süüria

50,24

60,97

82,4

Venezuela (8)

2,496

2,74813

90,8

APRILL 2009

| Töökoht | Ostujõu pariteet, aprill 2009 | Vahetuskurss, aprill 2009 (9) | Paranduskoefitsient, aprill 2009 (10) |
| --- | --- | --- | --- |
| Lõuna-Aafrika Vabariik | 6,162 | 12,8433 | 48,0 |
| Belize | 1,902 | 2,5947 | 73,3 |
| Kamerun (11) | 678,9 | 655,957 | 103,5 |
| Eritrea | 10,43 | 20,8173 | 50,1 |
| Ameerika Ühendriigid (Washington) | 1,264 | 1,3193 | 95,8 |
| Ghana | 1,045 | 1,859 | 56,2 |
| Iisrael | 5,915 | 5,5288 | 107,0 |
| Maroko (11) | 9,319 | 11,2015 | 83,2 |
| Nigeeria | 176,4 | 196,571 | 89,7 |
| Kongo Demokraatlik Vabariik (11) | 1 185 | 1 100,11 | 107,7 |

Töökoht

Ostujõu pariteet, aprill 2009

Vahetuskurss, aprill 2009 (9)

Paranduskoefitsient, aprill 2009 (10)

Lõuna-Aafrika Vabariik

6,162

12,8433

48,0

Belize

1,902

2,5947

73,3

Kamerun (11)

678,9

655,957

103,5

Eritrea

10,43

20,8173

50,1

Ameerika Ühendriigid (Washington)

1,264

1,3193

95,8

Ghana

1,045

1,859

56,2

Iisrael

5,915

5,5288

107,0

Maroko (11)

9,319

11,2015

83,2

Nigeeria

176,4

196,571

89,7

Kongo Demokraatlik Vabariik (11)

1 185

1 100,11

107,7

MAI 2009

| Töökoht | Ostujõu pariteet, mai 2009 | Vahetuskurss, mai 2009 (12) | Paranduskoefitsient, mai 2009 (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| Saudi Araabia | 4,62 | 4,8515 | 95,2 |
| Valgevene (14) | 2 348 | 3 735,22 | 62,9 |
| Haiti | 66,21 | 55,0576 | 120,3 |
| Kõrgõzstan | 53,52 | 56,48 | 94,8 |
| Liibanon | 1 795 | 1 999,85 | 89,8 |
| Uus-Kaledoonia | 157 | 119,332 | 131,6 |
| Serbia | 61,49 | 94,1782 | 65,3 |
| Venezuela (15) | 2,64 | 2,85219 | 92,6 |

Töökoht

Ostujõu pariteet, mai 2009

Vahetuskurss, mai 2009 (12)

Paranduskoefitsient, mai 2009 (13)

Saudi Araabia

4,62

4,8515

95,2

Valgevene (14)

2 348

3 735,22

62,9

Haiti

66,21

55,0576

120,3

Kõrgõzstan

53,52

56,48

94,8

Liibanon

1 795

1 999,85

89,8

Uus-Kaledoonia

157

119,332

131,6

Serbia

61,49

94,1782

65,3

Venezuela (15)

2,64

2,85219

92,6

JUUNI 2009

| Töökoht | Ostujõu pariteet, juuni 2009 | Vahetuskurss, juuni 2009 (16) | Paranduskoefitsient, juuni 2009 (17) |
| --- | --- | --- | --- |
| Alžeeria | 80,51 | 100,892 | 79,8 |
| Aserbaidžaan (18) | 1,048 | 1,11513 | 94,0 |
| Bosnia ja Hertsegoviina (Sarajevo) | 1,437 | 1,95583 | 73,5 |
| Kamerun (19) | 644,4 | 655,957 | 98,2 |
| Kongo (Brazzaville) | 794 | 655,957 | 121,0 |
| Horvaatia (20) | 6,843 | 7,3305 | 93,3 |
| Gruusia | 2,06 | 2,2857 | 90,1 |
| Guinea-Bissau | 712,6 | 655,957 | 108,6 |
| Fidži | 1,78 | 2,91971 | 61,0 |
| Saalomoni Saared | 10,23 | 10,9681 | 93,3 |
| Kasahstan (Almatõ) (18) | 159,4 | 209,7 | 76,0 |
| Maroko (19) | 8,821 | 11,2615 | 78,3 |
| Mehhiko | 11,97 | 18,3176 | 65,3 |
| Nicaragua | 15,79 | 28,0214 | 56,3 |
| Norra | 11,26 | 8,9615 | 125,6 |
| Usbekistan | 1 053 | 2 032,12 | 51,8 |
| Paapua Uus-Guinea (20) | 3,456 | 3,87597 | 89,2 |
| Paraguay | 4 748 | 7 003,48 | 67,8 |
| Kongo Demokraatlik Vabariik (19) | 1 277 | 1 083,84 | 117,8 |
| Lõuna-Sudaan (Juba) | 3,108 | 3,37579 | 92,1 |
| Šveits (Genf) | 1,692 | 1,5117 | 111,9 |
| Tadžikistan | 3,498 | 6,04787 | 57,8 |
| Türgi | 1,654 | 2,1775 | 76,0 |
| Ukraina | 8,155 | 10,6411 | 76,6 |
| Uruguay | 23,59 | 32,7002 | 72,1 |
| Jeemen | 187,9 | 279,175 | 67,3 |
| Sambia (18) | 3 540 | 7 126,41 | 49,7 |

Töökoht

Ostujõu pariteet, juuni 2009

Vahetuskurss, juuni 2009 (16)

Paranduskoefitsient, juuni 2009 (17)

Alžeeria

80,51

100,892

79,8

Aserbaidžaan (18)

1,048

1,11513

94,0

Bosnia ja Hertsegoviina (Sarajevo)

1,437

1,95583

73,5

Kamerun (19)

644,4

655,957

98,2

Kongo (Brazzaville)

794

655,957

121,0

Horvaatia (20)

6,843

7,3305

93,3

Gruusia

2,06

2,2857

90,1

Guinea-Bissau

712,6

655,957

108,6

Fidži

1,78

2,91971

61,0

Saalomoni Saared

10,23

10,9681

93,3

Kasahstan (Almatõ) (18)

159,4

209,7

76,0

Maroko (19)

8,821

11,2615

78,3

Mehhiko

11,97

18,3176

65,3

Nicaragua

15,79

28,0214

56,3

Norra

11,26

8,9615

125,6

Usbekistan

1 053

2 032,12

51,8

Paapua Uus-Guinea (20)

3,456

3,87597

89,2

Paraguay

4 748

7 003,48

67,8

Kongo Demokraatlik Vabariik (19)

1 277

1 083,84

117,8

Lõuna-Sudaan (Juba)

3,108

3,37579

92,1

Šveits (Genf)

1,692

1,5117

111,9

Tadžikistan

3,498

6,04787

57,8

Türgi

1,654

2,1775

76,0

Ukraina

8,155

10,6411

76,6

Uruguay

23,59

32,7002

72,1

Jeemen

187,9

279,175

67,3

Sambia (18)

3 540

7 126,41

49,7

---

(1)  1 euro = riigi omavääring (Kuuba, Ecuadori ja El Salvadori puhul kasutatakse USA dollareid).

(2)  Brüssel = 100 %.

(3)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: veebruaris 2009 ja juunis 2009.

(4)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: veebruaris 2009 ja mais 2009.

(5)  1 euro = riigi omavääring (Kuuba, Ecuadori ja El Salvadori puhul kasutatakse USA dollareid).

(6)  Brüssel = 100 %.

(7)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: märtsis 2009 ja juunis 2009.

(8)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: märtsis 2009 ja mais 2009.

(9)  1 euro = riigi omavääring (Kuuba, Ecuadori ja El Salvadori puhul kasutatakse USA dollareid).

(10)  Brüssel = 100 %.

(11)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: aprillis 2009 ja juunis 2009.

(12)  1 euro = riigi omavääring (Kuuba, Ecuadori ja El Salvadori puhul kasutatakse USA dollareid).

(13)  Brüssel = 100 %.

(14)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: veebruaris 2009 ja mais 2009.

(15)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: märtsis 2009 ja mais 2009.

(16)  1 euro = riigi omavääring (Kuuba, Ecuadori ja El Salvadori puhul kasutatakse USA dollareid).

(17)  Brüssel = 100 %.

(18)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: veebruaris 2009 ja juunis 2009.

(19)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: aprillis 2009 ja juunis 2009.

(20)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: märtsis 2009 ja juunis 2009.

---