# Europos Sąjungos L 72/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.072.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 72 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. kovo 20d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.072.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 72

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. kovo 20d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2010 m. kovo 16 d. Tarybos direktyva 2010/23/ES, iš dalies keičianti Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas dėl atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo neprivalomo ir laikino taikymo tam tikroms paslaugoms, kurias teikiant gali būti sukčiaujama | 1 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

DIREKTYVOS

*

2010 m. kovo 16 d. Tarybos direktyva 2010/23/ES, iš dalies keičianti Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas dėl atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo neprivalomo ir laikino taikymo tam tikroms paslaugoms, kurias teikiant gali būti sukčiaujama

1

| | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai |
| --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. kovo 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 234/2010, nustatantis kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje | 3 |
| | | 2010 m. kovo 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 235/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 13 |
| | | 2010 m. kovo 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 236/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais | 15 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2010 m. kovo 9 d. Komisijos direktyva 2010/19/ES, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 91/226/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, siekiant pritaikyti jas prie tam tikrų kategorijų variklinių transporto priemonių ir jų priekabų purslų taškymo ribojimo sistemų technikos pažangos (
  1
  ) | 17 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/166/ES |
| | * | 2010 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas dėl radijo spektro, skirto judriojo ryšio paslaugoms laivuose (JRL paslaugos) teikti, suderintų naudojimo sąlygų Europos Sąjungoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 1644)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | REKOMENDACIJOS |
| | | 2010/167/ES |
| | * | 2010 m. kovo 19 d. Komisijos rekomendacija dėl leidimo naudoti judriojo ryšio laivuose paslaugų (JRL paslaugos) sistemas (
  1
  ) | 42 |

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

*

2010 m. kovo 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 234/2010, nustatantis kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje

3

2010 m. kovo 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 235/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

13

2010 m. kovo 19 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 236/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

15

DIREKTYVOS

*

2010 m. kovo 9 d. Komisijos direktyva 2010/19/ES, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 91/226/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, siekiant pritaikyti jas prie tam tikrų kategorijų variklinių transporto priemonių ir jų priekabų purslų taškymo ribojimo sistemų technikos pažangos (
  1
  )

1

17

SPRENDIMAI

2010/166/ES

*

2010 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas dėl radijo spektro, skirto judriojo ryšio paslaugoms laivuose (JRL paslaugos) teikti, suderintų naudojimo sąlygų Europos Sąjungoje
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 1644)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 1644)

1

38

REKOMENDACIJOS

2010/167/ES

*

2010 m. kovo 19 d. Komisijos rekomendacija dėl leidimo naudoti judriojo ryšio laivuose paslaugų (JRL paslaugos) sistemas (
  1
  )

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

DIREKTYVOS

| 20.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 72/1

---

TARYBOS DIREKTYVA 2010/23/ES

2010 m. kovo 16 d.

iš dalies keičianti Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas dėl atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo neprivalomo ir laikino taikymo tam tikroms paslaugoms, kurias teikiant gali būti sukčiaujama

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 113 straipsnį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę (1),

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

spręsdama pagal specialią teisėkūros procedūrą,

kadangi:

| (1) | Tarybos direktyvoje 2006/112/EB (3) nustatyta, kad pridėtinės vertės mokestį (PVM) moka bet kuris apmokestinamasis asmuo, vykdantis sandorius, susijusius su apmokestinamu prekių tiekimu ir paslaugų teikimu. Tačiau tarpvalstybinių sandorių, taip pat tam tikrų didelės rizikos vidaus sektorių (pavyzdžiui, statybos ar atliekų) atveju prievolę sumokėti PVM numatyta perkelti asmeniui, kuriam tiekiamos prekės ar teikiamos paslaugos. |
| --- | --- |

(1)

Tarybos direktyvoje 2006/112/EB (3) nustatyta, kad pridėtinės vertės mokestį (PVM) moka bet kuris apmokestinamasis asmuo, vykdantis sandorius, susijusius su apmokestinamu prekių tiekimu ir paslaugų teikimu. Tačiau tarpvalstybinių sandorių, taip pat tam tikrų didelės rizikos vidaus sektorių (pavyzdžiui, statybos ar atliekų) atveju prievolę sumokėti PVM numatyta perkelti asmeniui, kuriam tiekiamos prekės ar teikiamos paslaugos.

| (2) | Atsižvelgiant į tai, kad sukčiavimas PVM srityje yra didelė problema, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama laikinai taikyti mechanizmą, pagal kurį prievolė sumokėti PVM būtų perkeliama asmeniui, kuriam perleidžiami šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimai, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/87/EB (4) 3 straipsnyje, ir kiti leidimai, kuriais galima naudotis siekiant laikytis tos pačios direktyvos. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į tai, kad sukčiavimas PVM srityje yra didelė problema, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama laikinai taikyti mechanizmą, pagal kurį prievolė sumokėti PVM būtų perkeliama asmeniui, kuriam perleidžiami šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimai, kaip apibrėžta Direktyvos 2003/87/EB (4) 3 straipsnyje, ir kiti leidimai, kuriais galima naudotis siekiant laikytis tos pačios direktyvos.

| (3) | Tokį mechanizmą nustačius ne bendru mastu, o tik šioms paslaugoms, kurias teikiant, kaip rodo nesena patirtis, iškyla ypač didelė sukčiavimo galimybė, neturėtų būti pažeisti esminiai PVM sistemos principai, pavyzdžiui, mokėjimo etapais principas. |
| --- | --- |

(3)

Tokį mechanizmą nustačius ne bendru mastu, o tik šioms paslaugoms, kurias teikiant, kaip rodo nesena patirtis, iškyla ypač didelė sukčiavimo galimybė, neturėtų būti pažeisti esminiai PVM sistemos principai, pavyzdžiui, mokėjimo etapais principas.

| (4) | Kad būtų galima įvertinti šio mechanizmo efektyvumą, valstybės narės turėtų parengti jo taikymo vertinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

(4)

Kad būtų galima įvertinti šio mechanizmo efektyvumą, valstybės narės turėtų parengti jo taikymo vertinimo ataskaitą.

| (5) | Kad būtų galima skaidriai įvertinti, kokį poveikį mechanizmo taikymas daro nesąžiningai veiklai, rengdamos vertinimo ataskaitas valstybės narės turėtų remtis iš anksto valstybių narių nustatytais kriterijais. Atliekant bet kurį tokį vertinimą reikėtų aiškiai įvertinti sukčiavimo mastą prieš pradedant taikyti mechanizmą ir pradėjus jį taikyti, taip pat visus paskesnius nesąžiningos veiklos tendencijų pokyčius, įskaitant kitų paslaugų teikimą. Be to, ataskaitoje reikėtų įvertinti išlaidas, susijusias su apmokestinamųjų asmenų reikalavimų laikymusi. |
| --- | --- |

(5)

Kad būtų galima skaidriai įvertinti, kokį poveikį mechanizmo taikymas daro nesąžiningai veiklai, rengdamos vertinimo ataskaitas valstybės narės turėtų remtis iš anksto valstybių narių nustatytais kriterijais. Atliekant bet kurį tokį vertinimą reikėtų aiškiai įvertinti sukčiavimo mastą prieš pradedant taikyti mechanizmą ir pradėjus jį taikyti, taip pat visus paskesnius nesąžiningos veiklos tendencijų pokyčius, įskaitant kitų paslaugų teikimą. Be to, ataskaitoje reikėtų įvertinti išlaidas, susijusias su apmokestinamųjų asmenų reikalavimų laikymusi.

| (6) | Kiekviena valstybė narė, nustačiusi nesąžiningos veiklos tendencijų pokyčių savo teritorijoje, susijusių su paslaugomis, kurioms taikoma ši direktyva, turėtų dėl to pateikti ataskaitą. |
| --- | --- |

(6)

Kiekviena valstybė narė, nustačiusi nesąžiningos veiklos tendencijų pokyčių savo teritorijoje, susijusių su paslaugomis, kurioms taikoma ši direktyva, turėtų dėl to pateikti ataskaitą.

| (7) | Kad visos valstybės narės turėtų galimybę taikyti tokį mechanizmą, būtinas specialus Direktyvos 2006/112/EB pakeitimas. |
| --- | --- |

(7)

Kad visos valstybės narės turėtų galimybę taikyti tokį mechanizmą, būtinas specialus Direktyvos 2006/112/EB pakeitimas.

| (8) | Kadangi šios direktyvos tikslo t. y. spręsti sukčiavimo PVM srityje problemą taikant laikiną priemonę, nukrypstančią nuo galiojančių Sąjungos taisyklių, valstybės narės negali deramai pasiekti ir to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje numatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(8)

Kadangi šios direktyvos tikslo t. y. spręsti sukčiavimo PVM srityje problemą taikant laikiną priemonę, nukrypstančią nuo galiojančių Sąjungos taisyklių, valstybės narės negali deramai pasiekti ir to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje numatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

| (9) | Todėl Direktyva 2006/112/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(9)

Todėl Direktyva 2006/112/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvoje 2006/112/EB įterpiamas šis straipsnis:

„199a straipsnis

1.   Valstybės narės gali iki 2015 m. birželio 30 d. ne trumpiau kaip dvejiems metams nustatyti, kad asmuo, kuriam tenka prievolė sumokėti PVM, yra apmokestinamasis asmuo, kuriam teikiamos bet kurios iš šių paslaugų:

| a) | šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų, kaip apibrėžta 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB, nustatančios šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje (5), 3 straipsnyje, kuriuos galima perleisti pagal tos direktyvos 12 straipsnį, perleidimas; |
| --- | --- |

a)

šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų, kaip apibrėžta 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB, nustatančios šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje (5), 3 straipsnyje, kuriuos galima perleisti pagal tos direktyvos 12 straipsnį, perleidimas;

| b) | kitų leidimų, kuriais gali naudotis operatoriai siekdami laikytis minėtos direktyvos, perleidimas. |
| --- | --- |

b)

kitų leidimų, kuriais gali naudotis operatoriai siekdami laikytis minėtos direktyvos, perleidimas.

2.   Valstybės narės praneša Komisijai apie 1 dalyje numatyto mechanizmo taikymą pradėdamos taikyti bet kurį tokį mechanizmą ir pateikia Komisijai šią informaciją:

| a) | pranešimą apie mechanizmo taikymo priemonės taikymo sritį ir išsamų papildomų priemonių aprašą, įskaitant apmokestinamiesiems asmenims nustatytas bet kurias atskaitomybės prievoles ir bet kurias kontrolės priemones; |
| --- | --- |

a)

pranešimą apie mechanizmo taikymo priemonės taikymo sritį ir išsamų papildomų priemonių aprašą, įskaitant apmokestinamiesiems asmenims nustatytas bet kurias atskaitomybės prievoles ir bet kurias kontrolės priemones;

| b) | vertinimo kriterijus, kuriais remiantis būtų galima palyginti su 1 dalyje išvardytomis paslaugomis susijusią nesąžiningą veiklą prieš pradedant taikyti mechanizmą ir pradėjus jį taikyti, su kitomis paslaugomis susijusią nesąžiningą veiklą prieš pradedant taikyti mechanizmą ir pradėjus jį taikyti, ir bet kurį kitų rūšių nesąžiningos veiklos atvejų skaičiaus padidėjimą prieš pradedant taikyti mechanizmą ir pradėjus jį taikyti; |
| --- | --- |

b)

vertinimo kriterijus, kuriais remiantis būtų galima palyginti su 1 dalyje išvardytomis paslaugomis susijusią nesąžiningą veiklą prieš pradedant taikyti mechanizmą ir pradėjus jį taikyti, su kitomis paslaugomis susijusią nesąžiningą veiklą prieš pradedant taikyti mechanizmą ir pradėjus jį taikyti, ir bet kurį kitų rūšių nesąžiningos veiklos atvejų skaičiaus padidėjimą prieš pradedant taikyti mechanizmą ir pradėjus jį taikyti;

| c) | datą, nuo kurios įsigalioja mechanizmo taikymo priemonė, ir jos galiojimo laikotarpį. |
| --- | --- |

c)

datą, nuo kurios įsigalioja mechanizmo taikymo priemonė, ir jos galiojimo laikotarpį.

3.   Valstybės narės, kurios taiko 1 dalyje numatytą mechanizmą, ne vėliau kaip 2014 m. birželio 30 d. pateikia Komisijai ataskaitą, parengtą remiantis 2 dalies b punkte numatytais vertinimo kriterijais. Ataskaitoje aiškiai nurodoma, kurią informaciją reikėtų laikyti konfidencialia, o kurią galima skelbti viešai.

Ataskaitoje pateikiamas išsamus priemonės bendro veiksmingumo ir rezultatyvumo įvertinimas, pirmiausia nurodant:

| a) | poveikį nesąžiningai veiklai, susijusiai su teikiamomis paslaugomis, kurioms taikoma priemonė; |
| --- | --- |

a)

poveikį nesąžiningai veiklai, susijusiai su teikiamomis paslaugomis, kurioms taikoma priemonė;

| b) | nesąžiningos veiklos galimą perkėlimą į prekių ar kitų paslaugų sritį; |
| --- | --- |

b)

nesąžiningos veiklos galimą perkėlimą į prekių ar kitų paslaugų sritį;

| c) | reikalavimų laikymosi išlaidas, kurias apmokestinamieji asmenys patiria dėl priemonės taikymo. |
| --- | --- |

c)

reikalavimų laikymosi išlaidas, kurias apmokestinamieji asmenys patiria dėl priemonės taikymo.

4.   Kiekviena valstybė narė, po šio straipsnio įsigaliojimo nustačiusi nesąžiningos veiklos tendencijų pokyčių savo teritorijoje, susijusių su 1 dalyje išvardytomis paslaugomis, ne vėliau kaip 2014 m. birželio 30 d. Komisijai pateikia su tuo susijusią ataskaitą.

2 straipsnis

Valstybės narės, kurios nusprendžia taikyti Direktyvos 2006/112/EB 199a straipsnio 1 dalyje numatytą mechanizmą, pradėjusios taikyti mechanizmą pateikia Komisijai mechanizmo taikymo priemonės nuostatas.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

4 straipsnis

Ši direktyva taikoma iki 2015 m. birželio 30 d.

5 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

6 straipsnis

Ši direktyva skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 16 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

E. SALGADO

---

(1)  2010 m. vasario 10 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2010 m. sausio 21 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

3

(4)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

4

(5)  OL L 275, 2003 10 25, p. 32.“

5

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 20.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 72/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 72/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 234/2010

2010 m. kovo 19 d.

nustatantis kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje

(kodifikuota redakcija)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), ypač į jo 170 ir 187 straipsnius, kartu su jo 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | 1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1501/95, nustatantis kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas. |
| --- | --- |

(1)

1995 m. birželio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1501/95, nustatantis kai kurias išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisykles dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už grūdus skyrimo ir priemonių, taikytinų esant trikdymams grūdų rinkoje (2), buvo keletą kartų iš esmės keičiamas (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.

| (2) | Kaip specialią priemonę, taikytiną sutrikus rinkai, kai kuriems bendrai organizuojamų žemės ūkio rinkų produktams būtina nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas, tikslinamąsias sumas ir eksporto mokesčius, atsižvelgiant į tam tikrus kriterijus, kurie leidžia kompensuoti skirtumą tarp šių produktų įkainių ir kainų Sąjungoje ir pasaulio rinkoje. |
| --- | --- |

(2)

Kaip specialią priemonę, taikytiną sutrikus rinkai, kai kuriems bendrai organizuojamų žemės ūkio rinkų produktams būtina nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas, tikslinamąsias sumas ir eksporto mokesčius, atsižvelgiant į tam tikrus kriterijus, kurie leidžia kompensuoti skirtumą tarp šių produktų įkainių ir kainų Sąjungoje ir pasaulio rinkoje.

| (3) | Dėl kainų, kuriomis įvairios eksportuojančios šalys pasaulio rinkoje siūlo pirkti grūdus, skirtingumo būtina atsižvelgti į skirtingus vidaus siuntimo kaštus, ir grąžinamoji išmoka turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į Sąjungos tipinių kainų ir pačių palankiausių įkainių ir kainų pasaulio rinkoje skirtumą. |
| --- | --- |

(3)

Dėl kainų, kuriomis įvairios eksportuojančios šalys pasaulio rinkoje siūlo pirkti grūdus, skirtingumo būtina atsižvelgti į skirtingus vidaus siuntimo kaštus, ir grąžinamoji išmoka turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į Sąjungos tipinių kainų ir pačių palankiausių įkainių ir kainų pasaulio rinkoje skirtumą.

| (4) | Tam, kad būtų galima eksportuoti miltus, kruopas, rupinius ir salyklą, nustatant grąžinamąją išmoką būtina atsižvelgti į, pirma, pagrindinių grūdų kainas, minimiems produktams pagaminti reikalingus kiekius bei šalutinių produktų vertę ir, antra, šių produktų pardavimo pasaulio rinkoje galimybes bei sąlygas. |
| --- | --- |

(4)

Tam, kad būtų galima eksportuoti miltus, kruopas, rupinius ir salyklą, nustatant grąžinamąją išmoką būtina atsižvelgti į, pirma, pagrindinių grūdų kainas, minimiems produktams pagaminti reikalingus kiekius bei šalutinių produktų vertę ir, antra, šių produktų pardavimo pasaulio rinkoje galimybes bei sąlygas.

| (5) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 164 straipsnio 4 dalyje numatyta tikslinamųjų sumų sistema reikalauja, kad šie dydžiai būtų diferencijuoti atsižvelgiant į eksportuotinų produktų paskyrimo vietą. |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 164 straipsnio 4 dalyje numatyta tikslinamųjų sumų sistema reikalauja, kad šie dydžiai būtų diferencijuoti atsižvelgiant į eksportuotinų produktų paskyrimo vietą.

| (6) | Siekiant veiksmingo Sąjungos lėšų paskirstymo ir atsižvelgiant į šių produktų eksportavimo galimybes, reikėtų numatyti, kad eksporto grąžinamosios išmokos ir mokesčiai Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 I priedo I dalies a, b ir c punktuose išvardytiems produktams būtų nustatomi skelbiant konkursą konkrečiam kiekiui. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant veiksmingo Sąjungos lėšų paskirstymo ir atsižvelgiant į šių produktų eksportavimo galimybes, reikėtų numatyti, kad eksporto grąžinamosios išmokos ir mokesčiai Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 I priedo I dalies a, b ir c punktuose išvardytiems produktams būtų nustatomi skelbiant konkursą konkrečiam kiekiui.

| (7) | Tam, kad visos Sąjungos suinteresuotos pusės turėtų vienodas sąlygas, konkursus reikėtų organizuoti remiantis vienodais principais. Dėl to Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje kartu su pranešimu apie konkursą, reikėtų išspausdinti ir pranešimą apie kvietimą dalyvauti konkurse. |
| --- | --- |

(7)

Tam, kad visos Sąjungos suinteresuotos pusės turėtų vienodas sąlygas, konkursus reikėtų organizuoti remiantis vienodais principais. Dėl to Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje kartu su pranešimu apie konkursą, reikėtų išspausdinti ir pranešimą apie kvietimą dalyvauti konkurse.

| (8) | Pasiūlymuose turi būti nurodyti duomenys, leidžiantys juos įvertinti, ir kai kurie oficialūs įsipareigojimai. |
| --- | --- |

(8)

Pasiūlymuose turi būti nurodyti duomenys, leidžiantys juos įvertinti, ir kai kurie oficialūs įsipareigojimai.

| (9) | Reikėtų nustatyti didžiausią eksporto grąžinamąją išmoką arba mažiausią eksporto mokestį. Ta procedūra užtikrina, kad bus paskirstyti visi kiekiai. |
| --- | --- |

(9)

Reikėtų nustatyti didžiausią eksporto grąžinamąją išmoką arba mažiausią eksporto mokestį. Ta procedūra užtikrina, kad bus paskirstyti visi kiekiai.

| (10) | Rinkoje gali susiklostyti tokia padėtis, kad svarstomo eksporto ekonominiai aspektai nulems ne tiek eksporto grąžinamosios išmokos arba mokesčio nustatymą, kiek veiksmų dėl pasiūlymų nesiėmimą. |
| --- | --- |

(10)

Rinkoje gali susiklostyti tokia padėtis, kad svarstomo eksporto ekonominiai aspektai nulems ne tiek eksporto grąžinamosios išmokos arba mokesčio nustatymą, kiek veiksmų dėl pasiūlymų nesiėmimą.

| (11) | Su pasiūlymu pateikiamas užstatas turėtų užtikrinti, kad produktų kiekiai bus eksportuojami pagal licenciją, išduotą remiantis minimu konkursu. Tas įsipareigojimas gali būti įvykdytas tik tuo atveju, jei pateikti pasiūlymai nebus atsiimti. Dėl šios priežasties, kai pasiūlymai atsiimami, turėtų būti negrąžintas užstatas. |
| --- | --- |

(11)

Su pasiūlymu pateikiamas užstatas turėtų užtikrinti, kad produktų kiekiai bus eksportuojami pagal licenciją, išduotą remiantis minimu konkursu. Tas įsipareigojimas gali būti įvykdytas tik tuo atveju, jei pateikti pasiūlymai nebus atsiimti. Dėl šios priežasties, kai pasiūlymai atsiimami, turėtų būti negrąžintas užstatas.

| (12) | Būtina nustatyti išsamias taisykles, užtikrinančias, kad konkurso dalyviams bus pranešta apie konkurso rezultatus ir kad bus išduotos reikalingos licencijos paskirtiems kiekiams eksportuoti. |
| --- | --- |

(12)

Būtina nustatyti išsamias taisykles, užtikrinančias, kad konkurso dalyviams bus pranešta apie konkurso rezultatus ir kad bus išduotos reikalingos licencijos paskirtiems kiekiams eksportuoti.

| (13) | Norint Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 I priedo I dalies a, b ir c punktuose išvardytiems produktams nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas bei išvengti būtinybės taikyti patikrinimus, skirtus nustatyti, ar nė kiek nesiskiria pagrindinių medžiagų kiekiai, ir kad nebūtų pastebimai paveikta produkto kokybė, turėtų būti patvirtintas standartinis vertinimo metodas. Įrodyta, kad pelenų kiekio pagamintuose produktuose analizė yra veiksmingiausias techninis pagrindinių naudojamų grūdų kiekio įvertinimo būdas. Minėta analizė visoje Sąjungoje turėtų būti atliekama ta pačia tvarka. |
| --- | --- |

(13)

Norint Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 I priedo I dalies a, b ir c punktuose išvardytiems produktams nustatyti eksporto grąžinamąsias išmokas bei išvengti būtinybės taikyti patikrinimus, skirtus nustatyti, ar nė kiek nesiskiria pagrindinių medžiagų kiekiai, ir kad nebūtų pastebimai paveikta produkto kokybė, turėtų būti patvirtintas standartinis vertinimo metodas. Įrodyta, kad pelenų kiekio pagamintuose produktuose analizė yra veiksmingiausias techninis pagrindinių naudojamų grūdų kiekio įvertinimo būdas. Minėta analizė visoje Sąjungoje turėtų būti atliekama ta pačia tvarka.

| (14) | Eksporto grąžinamųjų išmokų už iš trečiųjų šalių importuojamus ir į jas re-eksportuojamus grūdus skyrimas nėra pateisinamas. Dėl to grąžinamosios išmokos turėtų būti suteikiamos tik už Sąjungos produktus. |
| --- | --- |

(14)

Eksporto grąžinamųjų išmokų už iš trečiųjų šalių importuojamus ir į jas re-eksportuojamus grūdus skyrimas nėra pateisinamas. Dėl to grąžinamosios išmokos turėtų būti suteikiamos tik už Sąjungos produktus.

| (15) | 2009 m. liepos 7 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 612/2009, nustatančiame bendrąsias išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisykles (4), reikalaujama, kad tada, kai grąžinamosios išmokos skiriasi pagal paskirties vietą, jos būtų išmokamos tik tuo atveju, jei pirmiausia bus pateiktas įrodymas, jog produktas, kurio būklė nepakeista, yra įvežtas į trečiąją šalį arba į vieną iš trečiųjų šalių, kurioms taikoma grąžinamoji išmoka. Kalbant apie grūdus, tik Šveicarijos ir Lichtenšteino eksportui taikoma grąžinamoji išmoka yra mažesnė nei apskritai taikoma eksportui į trečiąsias šalis. Siekiant išvengti kliūčių pristatant Sąjungos eksportą į paskirties vietą, būtina rasti kitų būdų nei pristatymo įrodymai, užtikrinančių, kad produktai, už kuriuos išmokėta visoms trečiosioms šalims skiriama grąžinamoji išmoka, į anksčiau minėtas šalis nebus eksportuojami. Dėl šios priežasties niekada neturėtų būti reikalaujama pateikti pristatymo įrodymų tada, kai eksportuojama jūra. Valstybių narių kompetentingų institucijų išduoti sertifikatai, kuriuose patvirtinama, jog produktai yra išvežti iš Sąjungos muitų teritorijos gabenimui jūra tinkančiais laivais, yra pakankama garantija. |
| --- | --- |

(15)

2009 m. liepos 7 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 612/2009, nustatančiame bendrąsias išsamias eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo žemės ūkio produktams taisykles (4), reikalaujama, kad tada, kai grąžinamosios išmokos skiriasi pagal paskirties vietą, jos būtų išmokamos tik tuo atveju, jei pirmiausia bus pateiktas įrodymas, jog produktas, kurio būklė nepakeista, yra įvežtas į trečiąją šalį arba į vieną iš trečiųjų šalių, kurioms taikoma grąžinamoji išmoka. Kalbant apie grūdus, tik Šveicarijos ir Lichtenšteino eksportui taikoma grąžinamoji išmoka yra mažesnė nei apskritai taikoma eksportui į trečiąsias šalis. Siekiant išvengti kliūčių pristatant Sąjungos eksportą į paskirties vietą, būtina rasti kitų būdų nei pristatymo įrodymai, užtikrinančių, kad produktai, už kuriuos išmokėta visoms trečiosioms šalims skiriama grąžinamoji išmoka, į anksčiau minėtas šalis nebus eksportuojami. Dėl šios priežasties niekada neturėtų būti reikalaujama pateikti pristatymo įrodymų tada, kai eksportuojama jūra. Valstybių narių kompetentingų institucijų išduoti sertifikatai, kuriuose patvirtinama, jog produktai yra išvežti iš Sąjungos muitų teritorijos gabenimui jūra tinkančiais laivais, yra pakankama garantija.

| (16) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnį už jame išvardytus eksportuojamus produktus, skirtus arba neskirtus tolesniam perdirbimui, gali būti mokamos eksporto grąžinamosios išmokos, jei jie tenkina minėto reglamento 167 straipsnyje nustatytas konkrečias sąlygas. Be to, Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 167 straipsnio 7 dalimi Komisijai leidžiama nustatyti papildomas eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimo sąlygas vienam ar keliems produktams. Atitinkamos sąlygos buvo nustatytos Tarybos reglamentais dėl bendro rinkos organizavimo sektoriuose, išvardytuose Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnio 1 dalyje. Kadangi šie reglamentai panaikinti, reikėtų nustatyti horizontaliąsias nuostatas. |
| --- | --- |

(16)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnį už jame išvardytus eksportuojamus produktus, skirtus arba neskirtus tolesniam perdirbimui, gali būti mokamos eksporto grąžinamosios išmokos, jei jie tenkina minėto reglamento 167 straipsnyje nustatytas konkrečias sąlygas. Be to, Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 167 straipsnio 7 dalimi Komisijai leidžiama nustatyti papildomas eksporto grąžinamųjų išmokų skyrimo sąlygas vienam ar keliems produktams. Atitinkamos sąlygos buvo nustatytos Tarybos reglamentais dėl bendro rinkos organizavimo sektoriuose, išvardytuose Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 162 straipsnio 1 dalyje. Kadangi šie reglamentai panaikinti, reikėtų nustatyti horizontaliąsias nuostatas.

| (17) | Horizontaliosios nuostatos jau yra nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 612/2009. Todėl reikėtų pakeisti minėtą reglamentą, siekiant nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 167 straipsnio 7 dalyje nurodytas sąlygas, ir išbraukti tas sąlygas šiame reglamente. |
| --- | --- |

(17)

Horizontaliosios nuostatos jau yra nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 612/2009. Todėl reikėtų pakeisti minėtą reglamentą, siekiant nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 167 straipsnio 7 dalyje nurodytas sąlygas, ir išbraukti tas sąlygas šiame reglamente.

| (18) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 187 straipsnyje yra numatyta, kad tada, kai vieno arba daugiau to reglamento I priedo I dalyje nurodytų produktų įkainiai arba kainos pasaulio rinkoje pasiekia tokį lygį, kuris trikdo arba gali trikdyti tiekimą Sąjungos rinkai, ir kai panašu, kad tokia situacija tęsis arba blogės, gali būti taikomos būtinos priemonės. Dėl to būtina užtikrinti pakankamas grūdų atsargas. Tam tikslui gali būti nustatyti eksporto mokesčiai ir visiškai arba iš dalies sustabdytas eksporto licencijų išdavimas. |
| --- | --- |

(18)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 187 straipsnyje yra numatyta, kad tada, kai vieno arba daugiau to reglamento I priedo I dalyje nurodytų produktų įkainiai arba kainos pasaulio rinkoje pasiekia tokį lygį, kuris trikdo arba gali trikdyti tiekimą Sąjungos rinkai, ir kai panašu, kad tokia situacija tęsis arba blogės, gali būti taikomos būtinos priemonės. Dėl to būtina užtikrinti pakankamas grūdų atsargas. Tam tikslui gali būti nustatyti eksporto mokesčiai ir visiškai arba iš dalies sustabdytas eksporto licencijų išdavimas.

| (19) | Nekomercinio pobūdžio Sąjungos ir nacionalinės pagalbos maisto produktais priemonės, numatytos tarptautiniuose susitarimuose arba kitose papildomose programose bei kitos Sąjungos nemokamo aprūpinimo priemonės sąlygoja, kad šiuo tikslu eksportuojant netaikomas eksporto mokestis, kuris taikomas komerciniam eksportui grūdų rinkos sutrikimo atveju. |
| --- | --- |

(19)

Nekomercinio pobūdžio Sąjungos ir nacionalinės pagalbos maisto produktais priemonės, numatytos tarptautiniuose susitarimuose arba kitose papildomose programose bei kitos Sąjungos nemokamo aprūpinimo priemonės sąlygoja, kad šiuo tikslu eksportuojant netaikomas eksporto mokestis, kuris taikomas komerciniam eksportui grūdų rinkos sutrikimo atveju.

| (20) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 187 straipsnyje numatyta padėtis gali susiklostyti staiga, Komisija turi įstengti sustabdyti licencijų išdavimą bet kuriuo metu. |
| --- | --- |

(20)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 187 straipsnyje numatyta padėtis gali susiklostyti staiga, Komisija turi įstengti sustabdyti licencijų išdavimą bet kuriuo metu.

| (21) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(21)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento 15 straipsnio a punkte numatytos eksporto grąžinamosios išmokos bei eksporto mokesčiai ir Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 164 straipsnio 4 dalyje numatytos tikslinamosios sumos reglamento 1234/2007 I priedo I dalies a, b ir c punktuose išvardytiems produktams nustatomi pirmiausia atsižvelgiant į šiuos kriterijus:

| a) | tipinėse Sąjungos rinkose nustatytas kainas bei jų kitimo tendencijas ir trečiųjų šalių rinkose užregistruotas siūlomas kainas; |
| --- | --- |

a)

tipinėse Sąjungos rinkose nustatytas kainas bei jų kitimo tendencijas ir trečiųjų šalių rinkose užregistruotas siūlomas kainas;

| b) | pardavimo kainas, pačias palankiausias gabenimo iš tipinių Sąjungos rinkų į uostą ar kurią nors kitą eksportavimo vietą kainas ir siuntimo kainas pasaulio rinkoje; |
| --- | --- |

b)

pardavimo kainas, pačias palankiausias gabenimo iš tipinių Sąjungos rinkų į uostą ar kurią nors kitą eksportavimo vietą kainas ir siuntimo kainas pasaulio rinkoje;

| c) | perdirbtų produktų atveju – jiems pagaminti sunaudotą grūdų kiekį; |
| --- | --- |

c)

perdirbtų produktų atveju – jiems pagaminti sunaudotą grūdų kiekį;

| d) | atitinkamų produktų pardavimo pasaulio rinkoje perspektyvas ir tą pardavimą reguliuojančias sąlygas; |
| --- | --- |

d)

atitinkamų produktų pardavimo pasaulio rinkoje perspektyvas ir tą pardavimą reguliuojančias sąlygas;

| e) | pastangas, siekiant išvengti Sąjungos rinkos sutrikdymo; |
| --- | --- |

e)

pastangas, siekiant išvengti Sąjungos rinkos sutrikdymo;

| f) | svarstomo eksporto ekonominę pusę; |
| --- | --- |

f)

svarstomo eksporto ekonominę pusę;

| g) | susitarimų, priimtų remiantis Sutarties 218 straipsniu, nulemtus kiekybinius ir biudžetinius apribojimus. |
| --- | --- |

g)

susitarimų, priimtų remiantis Sutarties 218 straipsniu, nulemtus kiekybinius ir biudžetinius apribojimus.

2 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 166 straipsnio pirmos pastraipos nuostatos visiškai arba iš dalies taikomos visiems to reglamento 1 straipsnio c ir d punktuose išvardytiems produktams ir jo I priedo I dalyje nurodytiems produktams, eksportuojamiems minimo reglamento XX priedo I dalyje išvardytų prekių pavidalu.

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 164 straipsnio 4 dalies nuostatos taikomos grūdų sektoriui ir to reglamento XX priede išvardytų prekių pavidalu eksportuojamiems produktams.

3 straipsnis

Tikslinamosios sumos gali skirtis atsižvelgiant į paskyrimo vietą.

4 straipsnis

1.   Eksporto grąžinamosios išmokos už Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 I priedo I dalies a, b ir c punktuose išvardytus produktus ir šio reglamento 15 straipsnio a punkte numatyti eksporto mokesčiai gali būti nustatomi konkurso tvarka.

Visiems Sąjungoje įsikūrusiems asmenims turi būti garantuota vienoda teisė dalyvauti konkurse.

Konkursai siejami su eksporto grąžinamąja išmoka arba mokesčiu.

2.   Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnyje nurodyta tvarka priimami sprendimai skelbti konkursą.

3.   Kartu su minėtais sprendimais skelbiami Komisijos parengti pranešimai apie kvietimą dalyvauti konkurse, kuriuose pirmiausia nurodomos pasiūlymų pateikimo datos ir atitinkamos valstybių narių įstaigos, kurioms jos turi būti siunčiamos.

4.   Sprendimai skelbti konkursą ir pranešimai apie kvietimą dalyvauti konkurse skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Nuo pranešimo apie kvietimą dalyvauti konkurse iki pirmosios pasiūlymų padavimo dienos turi praeiti ne mažiau kaip penkios dienos.

5 straipsnis

1.   Suinteresuotos šalys raštu arba kuriuo nors kitu rašytinio nuotolinio ryšio būdu pateikia pasiūlymus valstybės narės kompetentingai įstaigai.

2.   Pasiūlymuose nurodoma:

| a) | nuoroda į paskelbtą konkursą; |
| --- | --- |

a)

nuoroda į paskelbtą konkursą;

| b) | konkurso dalyvio pavardė ir adresas; |
| --- | --- |

b)

konkurso dalyvio pavardė ir adresas;

| c) | eksportuotino produkto rūšis ir kiekis; |
| --- | --- |

c)

eksportuotino produkto rūšis ir kiekis;

| d) | eksporto grąžinamoji išmoka už toną arba prireikus eksporto mokestis už toną, išreikšti eurais. |
| --- | --- |

d)

eksporto grąžinamoji išmoka už toną arba prireikus eksporto mokestis už toną, išreikšti eurais.

3.   Pasiūlymai galioja tada, kai:

| a) | dar nesibaigus pasiūlymų padavimo terminui pateikiamas įrodymas, kad konkurso dalyvis pateikė pasiūlymo galiojimą užtikrinantį užstatą; |
| --- | --- |

a)

dar nesibaigus pasiūlymų padavimo terminui pateikiamas įrodymas, kad konkurso dalyvis pateikė pasiūlymo galiojimą užtikrinantį užstatą;

| b) | kartu su pasiūlymais pateikiamas raštiškas įsipareigojimas, kad per dvi dienas nuo 7 straipsnio 3 dalyje minimo pranešimo apie laimėjimą paskirtiems kiekiams, bus pateikta paraiška eksporto licencijai gauti arba prireikus paraiška eksporto licencijai gauti, kai iš anksto nustatomas pasiūlyme nurodytą kiekį atitinkantis eksporto mokestis; |
| --- | --- |

b)

kartu su pasiūlymais pateikiamas raštiškas įsipareigojimas, kad per dvi dienas nuo 7 straipsnio 3 dalyje minimo pranešimo apie laimėjimą paskirtiems kiekiams, bus pateikta paraiška eksporto licencijai gauti arba prireikus paraiška eksporto licencijai gauti, kai iš anksto nustatomas pasiūlyme nurodytą kiekį atitinkantis eksporto mokestis;

| c) | jose nėra jokių sąlygų, išskyrus numatytas pranešime apie skelbiamą konkursą. |
| --- | --- |

c)

jose nėra jokių sąlygų, išskyrus numatytas pranešime apie skelbiamą konkursą.

4.   Pateiktų pasiūlymų atsiimti negalima.

6 straipsnis

Pasiūlymus atplėšia valstybių narių kompetentingi padaliniai. Jos neatplėšiamos viešai. Asmenys, kuriems leidžiama dalyvauti atplėšiant pasiūlymus, įsipareigoja laikyti paslaptį.

Apie pasiūlymus nedelsiant pranešama Komisijai, tačiau konkurso dalyvių pavardės neminimos.

7 straipsnis

1.   Komisija, remdamasi pranešimu apie pateiktus pasiūlymus, Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnyje nurodyta tvarka priima sprendimą nustatyti didžiausią eksporto grąžinamąją išmoką ar prireikus mažiausią eksporto mokestį arba nesiimti tolesnių veiksmų dėl paskelbto konkurso.

2.   Kai nustatoma didžiausia grąžinamoji išmoka, sutartis sudaroma su konkurso dalyviu arba dalyviais, kurių pasiūlymai prilygsta didžiausiai grąžinamajai išmokai arba yra už ją mažesni, ir su tuo arba tais dalyviais, kurių pasiūlymas yra susijęs su eksporto mokesčiu.

Kai nustatomas minimalus eksporto mokestis, sutartis skiriama tam konkurso dalyviui arba dalyviams, kurių pasiūlymai yra lygūs arba didesni už minimalų mokestį.

3.   Kai tik Komisija priima sprendimą, valstybių narių kompetentingos įstaigos visiems konkurso dalyviams raštu praneša su jų pasiūlymais susijusius rezultatus.

8 straipsnis

1.   Eksporto licencijos konkurso laimėtojams išduodamos po to, kai valstybių narių kompetentingos institucijos gauna prašymus joms gauti, ir tose licencijose nurodomi konkurso tvarka jiems paskirti kiekiai.

2.   Atitinkamame paraiškų licencijoms gauti ir pačių licencijų skiltyje įrašoma paskyrimo vieta, nurodyta konkursą skelbiančiame reglamente. Licencijos įpareigoja eksportuoti į paskirtą vietą.

9 straipsnis

Pasiūlymo galiojimą užtikrinantys užstatai grąžinami:

| a) | kai nepriimami pasiūlymai; |
| --- | --- |

a)

kai nepriimami pasiūlymai;

| b) | kai sutarties laimėtojas pateikia įrodymą, kad Komisijos Reglamento (EB) Nr. 1342/2003 (5) 12 straipsnyje numatytas užstatas buvo pateiktas. |
| --- | --- |

b)

kai sutarties laimėtojas pateikia įrodymą, kad Komisijos Reglamento (EB) Nr. 1342/2003 (5) 12 straipsnyje numatytas užstatas buvo pateiktas.

Kai neįvykdomas šio reglamento 5 straipsnio 3 dalies b punkte numatytas įsipareigojimas, pasiūlymo galiojimą užtikrinantis užstatas negrąžinamas, išskyrus force majeure atvejais.

10 straipsnis

Eksporto grąžinamosios išmokos Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 I priedo I dalies a, b ir c punktuose išvardytiems produktams nustatomos ne rečiau kaip kartą per mėnesį.

11 straipsnis

1.   Eksporto grąžinamoji išmoka už kvietinius, meslino, ruginius miltus, kvietines kruopas, kvietinius rupinius ir salyklą nustatoma atsižvelgiant į pagrindinių grūdų kiekį, kurio reikia pagaminti 1 000 kg minimo produkto. Perdirbimo koeficientai, išreiškiantys pagrindinio produkto kiekio ir to produkto kiekio perdirbtame produkte santykį, yra nustatyti I priede.

2.   Pelenų kiekis miltuose nustatomas taikant II priede apibūdintą analizės metodą.

12 straipsnis

Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 612/2009 17 straipsnio nuostatų, tam, kad būtų išmokėtos sutartyje dėl grąžinamųjų išmokų už eksportą į trečiąsias šalis nustatytos grąžinamosios išmokos, įrodymo, jog atlikti su importu susiję muitinės formalumai, pateikti nereikia, jei veiklos vykdytojas pateikia įrodymą, kad ne mažiau kaip 1 500 tonų grūdų iš Sąjungos muitų teritorijos yra išvežta transportavimui jūra tinkančiu laivu.

Vienu iš III priede nurodytų kompetentingos institucijos patvirtintų įrašų Reglamento (EB) Nr. 612/2009 8 straipsnyje nurodytame kontroliniame egzemplioriuje, Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 (6) 787 straipsnyje nurodytoje eksporto deklaracijoje arba nacionaliniame dokumente, įrodoma, kad prekės išvežtos iš Sąjungos muitų teritorijos.

13 straipsnis

Kai ūkio subjektas pateikia įrodymą, kad su išleidimu vartojimui Šveicarijoje ir Lichtenšteine susiję muitinės formalumai yra užbaigti, konkurso tvarka nustatyta eksporto grąžinamosios išmokos „visų trečiųjų šalių“ eksportui suma sumažinama minėtos sumos ir sutarties paskyrimo dieną minėtoms paskyrimo vietoms galiojančios eksporto grąžinamosios išmokos skirtumu.

14 straipsnis

Kai vieno arba daugiau produktų atžvilgiu yra laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 187 straipsnyje nustatytų sąlygų, gali būti taikomos šios priemonės:

| a) | gali būti taikomas eksporto mokestis. Gali būti nustatyta tikslinamoji suma. Šie mokesčiai ir tikslinamosios sumos gali skirtis atsižvelgiant į paskyrimo vietą; |
| --- | --- |

a)

gali būti taikomas eksporto mokestis. Gali būti nustatyta tikslinamoji suma. Šie mokesčiai ir tikslinamosios sumos gali skirtis atsižvelgiant į paskyrimo vietą;

| b) | gali būti visiškai arba iš dalies sustabdytas licencijų išdavimas; |
| --- | --- |

b)

gali būti visiškai arba iš dalies sustabdytas licencijų išdavimas;

| c) | gali būti atmestos visos arba dalis dar nepriimtų paraiškų eksporto licencijoms gauti. |
| --- | --- |

c)

gali būti atmestos visos arba dalis dar nepriimtų paraiškų eksporto licencijoms gauti.

Tačiau mokestis netaikomas grūdų arba grūdų produktų eksportui, vykdomam įgyvendinant tarptautiniuose susitarimuose arba kitose papildomose programose numatytas Sąjungos bei nacionalines pagalbos maisto produktais arba kitas Sąjungos nemokamo aprūpinimo priemones.

15 straipsnis

Kai konkursas nėra paskelbtas, imamas toks mokestis, koks galioja muitinės formalumų užbaigimo dieną.

Tačiau paraiškų licencijoms gauti pateikimo dieną galiojantys mokesčiai suinteresuotos šalies prašymu, paduotu kartu su paraiška licencijai gauti, taikomi eksportui, kurį būtina vykdyti licencijos galiojimo laikotarpiu.

16 straipsnis

15 straipsnyje nurodytos priemonės patvirtinamos Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 195 straipsnyje nurodyta tvarka. Tačiau skubiais atvejais priemones gali patvirtinti Komisija.

17 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1501/95 yra panaikinamas.

Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir skaitomos pagal V priede pateiktą atitikmenų lentelę.

18 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 147, 1995 6 30, p. 7.

2

(3)  Žr. IV priedą.

3

(4)  OL L 186, 2009 7 17, p. 1.

4

(5)  OL L 189, 2003 7 29, p. 12.

5

(6)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

6

---

I PRIEDAS

| | KN kodas | Pelenų kiekis mg/100 g miltų, kruopų ir rupinių | Perdirbimo koeficientai, nurodantys grūdų kiekį kg/1 000 kg minimų produktų |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Paprastųjų kviečių, kviečių spelta arba meslino miltai |

KN kodas

Pelenų kiekis mg/100 g miltų, kruopų ir rupinių

Perdirbimo koeficientai, nurodantys grūdų kiekį kg/1 000 kg minimų produktų

1.

Paprastųjų kviečių, kviečių spelta arba meslino miltai

1101 00 15 9100

0–600

1 370

1101 00 15 9130

601–900

1 280

1101 00 15 9150

901–1 100

1 180

1101 00 15 9170

1 101–1 650

1 090

1101 00 15 9180

1 651–1 900

1 020

| 2. | Ruginiai miltai |
| --- | --- |

2.

Ruginiai miltai

1102 10 00 9500

0–1 400

1 370

1102 10 00 9700

1 401–2 000

1 080

| 3. | Paprastųjų kviečių kruopos ir rupiniai |
| --- | --- |

3.

Paprastųjų kviečių kruopos ir rupiniai

1103 11 90 9200

0–600

1 370

| 4. | Kietųjų kviečių kruopos ir rupiniai |
| --- | --- |

4.

Kietųjų kviečių kruopos ir rupiniai

1103 11 10 9200

0–1 300

(sieto akutės 0,160 mm)

1 500

1103 11 10 9400

0–1 300

1 340

1103 11 10 9900

daugiau kaip 1 300

1 260

| 5. | Neskrudintas salyklas |
| --- | --- |

5.

Neskrudintas salyklas

1107 10 19

1 270

1107 10 99

Skrudintas salyklas

1107 20 00

1 490

---

II PRIEDAS

Pelenų kiekio miltuose nustatymas

PRIETAISAI

| 1. | 0,1 mg tikslumo laboratorinės svarstyklės, dėžutė su atitinkamais svarsčiais. |
| --- | --- |

1.

0,1 mg tikslumo laboratorinės svarstyklės, dėžutė su atitinkamais svarsčiais.

| 2. | Elektrinė mufelinė krosnis su atitinkamu traukos ir temperatūros matuokliu bei reguliatoriumi. |
| --- | --- |

2.

Elektrinė mufelinė krosnis su atitinkamu traukos ir temperatūros matuokliu bei reguliatoriumi.

| 3. | Apvalūs, plokščiadugniai deginimo indai (apie 5 cm diametro, ne aukštesni kaip 2 cm); pageidautina, kad būtų iš aukso ir platinos lydinio arba iš kvarco ar porceliano. |
| --- | --- |

3.

Apvalūs, plokščiadugniai deginimo indai (apie 5 cm diametro, ne aukštesni kaip 2 cm); pageidautina, kad būtų iš aukso ir platinos lydinio arba iš kvarco ar porceliano.

| 4. | Džiovinimo krosnis (spinta) (vidaus diametras – apie 18 cm) su kakliuku (žiediniu grioveliu) ir perforacine plokštele iš porceliano arba aliuminio.
  Dehidratorius: kalcio chloridas, fosforo pentoksidas arba mėlynai nudažytas silikagelis. |
| --- | --- |

4.

Džiovinimo krosnis (spinta) (vidaus diametras – apie 18 cm) su kakliuku (žiediniu grioveliu) ir perforacine plokštele iš porceliano arba aliuminio.

Dehidratorius: kalcio chloridas, fosforo pentoksidas arba mėlynai nudažytas silikagelis.

METODAS

| 1. | Tiriamasis mėginys turėtų sverti nuo 5 iki 6 gramų. Miltų, kurių sausosios medžiagos pelenų kiekis turėtų būti didesnis kaip 1 %, mėginys turėtų sverti nuo 2 iki 3 gramų. Tiriamojo mėginio svorį galima suapvalinti 10 mg tikslumu; visi kiti kiekiai apskaičiuojami 0,1 mg tikslumu. |
| --- | --- |

1.

Tiriamasis mėginys turėtų sverti nuo 5 iki 6 gramų. Miltų, kurių sausosios medžiagos pelenų kiekis turėtų būti didesnis kaip 1 %, mėginys turėtų sverti nuo 2 iki 3 gramų. Tiriamojo mėginio svorį galima suapvalinti 10 mg tikslumu; visi kiti kiekiai apskaičiuojami 0,1 mg tikslumu.

| 2. | Indai prieš pat naudojimą pakaitinami mufelinėje krosnyje pastovioje deginimo temperatūroje; tam paprastai pakanka 15 minučių.
  Tada 7 punkte nurodytomis sąlygomis indai džiovintuve atvėsinami iki laboratorijos temperatūros. |
| --- | --- |

2.

Indai prieš pat naudojimą pakaitinami mufelinėje krosnyje pastovioje deginimo temperatūroje; tam paprastai pakanka 15 minučių.

Tada 7 punkte nurodytomis sąlygomis indai džiovintuve atvėsinami iki laboratorijos temperatūros.

| 3. | Tiriamasis mėginys dedamas į indą ir išsklaidomas vienodu sluoksniu neperkraunant indo. Prieš pat deginimą mėginys suvilgomas 1–2 ml etanolio. |
| --- | --- |

3.

Tiriamasis mėginys dedamas į indą ir išsklaidomas vienodu sluoksniu neperkraunant indo. Prieš pat deginimą mėginys suvilgomas 1–2 ml etanolio.

| 4. | Indai dedami į mufelinės krosnies angą, durelės paliekamos atvertos. Kai medžiaga nustoja liepsnoti, indai įstumiami į krosnį. Uždarius dureles, turi būti palaikoma atitinkama trauka, tačiau ji neturi būti per stipri, kad neišpūstų medžiagos iš indų. |
| --- | --- |

4.

Indai dedami į mufelinės krosnies angą, durelės paliekamos atvertos. Kai medžiaga nustoja liepsnoti, indai įstumiami į krosnį. Uždarius dureles, turi būti palaikoma atitinkama trauka, tačiau ji neturi būti per stipri, kad neišpūstų medžiagos iš indų.

| 5. | Miltai turi sudegti visiškai, netgi tarp pelenų esantys suodžiai. Degimo procesas laikomas baigtas, kai atvėsintos liekanos būna beveik baltos. |
| --- | --- |

5.

Miltai turi sudegti visiškai, netgi tarp pelenų esantys suodžiai. Degimo procesas laikomas baigtas, kai atvėsintos liekanos būna beveik baltos.

| 6. | Degimo temperatūra turi pasiekti 900 °C. |
| --- | --- |

6.

Degimo temperatūra turi pasiekti 900 °C.

| 7. | Po deginimo indai išimami iš krosnies ir maždaug vienai minutei padedami ant eternito lakšto atvėsti, paskui dedami į džiovinimo spintą (ne daugiau kaip keturi indai vienu metu). Uždara džiovinimo spinta padedama šalia svarstyklių. Indai sveriami tada, kai visiškai atšąla (maždaug po valandos). |
| --- | --- |

7.

Po deginimo indai išimami iš krosnies ir maždaug vienai minutei padedami ant eternito lakšto atvėsti, paskui dedami į džiovinimo spintą (ne daugiau kaip keturi indai vienu metu). Uždara džiovinimo spinta padedama šalia svarstyklių. Indai sveriami tada, kai visiškai atšąla (maždaug po valandos).

REZULTATAI

| 1. | Paklaida: jei pelenų yra ne daugiau kaip 1 %, kartotinio tyrimo rezultatai neturėtų skirtis daugiau kaip 0,02 pelenų kiekio vienetais; jei pelenų kiekis viršija 1 %, skirtumas neturėtų būti didesnis kaip 2 % pelenų kiekio. Kai skirtumas didesnis, bandymą būtina pakartoti. |
| --- | --- |

1.

Paklaida: jei pelenų yra ne daugiau kaip 1 %, kartotinio tyrimo rezultatai neturėtų skirtis daugiau kaip 0,02 pelenų kiekio vienetais; jei pelenų kiekis viršija 1 %, skirtumas neturėtų būti didesnis kaip 2 % pelenų kiekio. Kai skirtumas didesnis, bandymą būtina pakartoti.

| 2. | Pelenų kiekis turi būti išreikštas kiekvienai 100 sausosios medžiagos daliai ir suapvalintas 0,01 tikslumu. |
| --- | --- |

2.

Pelenų kiekis turi būti išreikštas kiekvienai 100 sausosios medžiagos daliai ir suapvalintas 0,01 tikslumu.

---

III PRIEDAS

12 straipsnyje nurodyti įrašai

| — | : | bulgarų kalba | : | Износ на зърнени култури по море — член 12 от Регламент (ЕC) No 234/2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | ispanų kalba | : | Exportación de cereales por vía marítima; artículo 12 del Reglamento (UE) no 234/2010 |
| — | : | čekų kalba | : | Vývoz obilovin po moři – článek 12 nařízení (EU) č. 234/2010 |
| — | : | danų kalba | : | Eksport af korn ad søvejen — Artikel 12 i forordning (EU) nr. 234/2010 |
| — | : | vokiečių kalba | : | Ausfuhr von Getreide auf dem Seeweg — Verordnung (EU) Nr. 234/2010 Artikel 12 |
| — | : | estų kalba | : | Teravilja eksport meritsi – määruse (EL) nr 234/2010 artikkel 12 |
| — | : | graikų kalba | : | Εξαγωγή σιτηρών δια θαλάσσης — Άρθρο 12 του κανονισμού (ΕE) αριθ. 234/2010 |
| — | : | anglų kalba | : | Export of cereals by sea — Article 12 of Regulation (EU) No 234/2010 |
| — | : | prancūzų kalba | : | Exportation de céréales par voie maritime — Règlement (UE) no 234/2010, article 12 |
| — | : | italų kalba | : | Esportazione di cereali per via marittima — Regolamento (UE) n. 234/2010, articolo 12 |
| — | : | latvių kalba | : | Graudu izvešana pa jūras ceļiem – Regulas (ES) Nr. 234/2010 12. pants |
| — | : | lietuvių kalba | : | Grūdų eksportas jūra – Reglamento (ES) Nr. 234/2010 12 straipsnis |
| — | : | vengrų kalba | : | Gabonafélék exportja tengeri úton – 2010/234/EU rendelet 12. cikk |
| — | : | maltiečių kalba | : | Esportazzjoni ta' ċereali bil-baħar – Artikolu 12 tar-Regolament (UE) Nru 234/2010 |
| — | : | olandų kalba | : | Uitvoer van graan over zee — Verordening (EU) nr. 234/2010, artikel 12 |
| — | : | lenkų kalba | : | Wywóz zbóż drogą morską – Art. 12 rozporządzenia (UE) nr 234/2010 |
| — | : | portugalų kalba | : | Exportação de cereais por via marítima — Artigo 12.o, Regulamento (UE) n.o 234/2010 |
| — | : | rumunų kalba | : | Export de cereale pe cale maritimă – Regulamentul (UE) nr. 234/2010 articolul 12 |
| — | : | slovakų kalba | : | Vývoz obilnín po mori — článok 12 nariadenia (EÚ) č. 234/2010 |
| — | : | slovėnų kalba | : | Izvoz žit s pomorskim prometom – člen 12 Uredbe (EU) št. 234/2010 |
| — | : | suomių kalba | : | Viljan vienti meriteitse – Asetus (EU) N:o 234/2010 12 artikla |
| — | : | švedų kalba | : | Export av spannmål sjövägen – Artikel 12 i förordning (EU) nr 234/2010. |

—

:

bulgarų kalba

:

Износ на зърнени култури по море — член 12 от Регламент (ЕC) No 234/2010

—

:

ispanų kalba

:

Exportación de cereales por vía marítima; artículo 12 del Reglamento (UE) no 234/2010

—

:

čekų kalba

:

Vývoz obilovin po moři – článek 12 nařízení (EU) č. 234/2010

—

:

danų kalba

:

Eksport af korn ad søvejen — Artikel 12 i forordning (EU) nr. 234/2010

—

:

vokiečių kalba

:

Ausfuhr von Getreide auf dem Seeweg — Verordnung (EU) Nr. 234/2010 Artikel 12

—

:

estų kalba

:

Teravilja eksport meritsi – määruse (EL) nr 234/2010 artikkel 12

—

:

graikų kalba

:

Εξαγωγή σιτηρών δια θαλάσσης — Άρθρο 12 του κανονισμού (ΕE) αριθ. 234/2010

—

:

anglų kalba

:

Export of cereals by sea — Article 12 of Regulation (EU) No 234/2010

—

:

prancūzų kalba

:

Exportation de céréales par voie maritime — Règlement (UE) no 234/2010, article 12

—

:

italų kalba

:

Esportazione di cereali per via marittima — Regolamento (UE) n. 234/2010, articolo 12

—

:

latvių kalba

:

Graudu izvešana pa jūras ceļiem – Regulas (ES) Nr. 234/2010 12. pants

—

:

lietuvių kalba

:

Grūdų eksportas jūra – Reglamento (ES) Nr. 234/2010 12 straipsnis

—

:

vengrų kalba

:

Gabonafélék exportja tengeri úton – 2010/234/EU rendelet 12. cikk

—

:

maltiečių kalba

:

Esportazzjoni ta' ċereali bil-baħar – Artikolu 12 tar-Regolament (UE) Nru 234/2010

—

:

olandų kalba

:

Uitvoer van graan over zee — Verordening (EU) nr. 234/2010, artikel 12

—

:

lenkų kalba

:

Wywóz zbóż drogą morską – Art. 12 rozporządzenia (UE) nr 234/2010

—

:

portugalų kalba

:

Exportação de cereais por via marítima — Artigo 12.o, Regulamento (UE) n.o 234/2010

—

:

rumunų kalba

:

Export de cereale pe cale maritimă – Regulamentul (UE) nr. 234/2010 articolul 12

—

:

slovakų kalba

:

Vývoz obilnín po mori — článok 12 nariadenia (EÚ) č. 234/2010

—

:

slovėnų kalba

:

Izvoz žit s pomorskim prometom – člen 12 Uredbe (EU) št. 234/2010

—

:

suomių kalba

:

Viljan vienti meriteitse – Asetus (EU) N:o 234/2010 12 artikla

—

:

švedų kalba

:

Export av spannmål sjövägen – Artikel 12 i förordning (EU) nr 234/2010.

---

IV PRIEDAS

Panaikinamas reglamentas ir jo vėlesni pakeitimai

| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1501/95 (1)

  (OL L 147, 1995 6 30, p. 7) | |
| --- | --- |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2480/95
  (OL L 256, 1995 10 26, p. 9) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 95/96
  (OL L 18, 1996 1 24, p. 10) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1259/97
  (OL L 174, 1997 7 2, p. 10) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2052/97
  (OL L 287, 1997 10 21, p. 14) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2513/98
  (OL L 313, 1998 11 21, p. 16) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 602/2001
  (OL L 89, 2001 3 29, p. 16) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1163/2002
  (OL L 170, 2002 6 29, p. 46) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1431/2003
  (OL L 203, 2003 8 12, p. 16) | |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 777/2004
  (OL L 123, 2004 4 27, p. 50) | tik 3 straipsnis |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1996/2006
  (OL L 398, 2006 12 30, p. 1) | tik 5 straipsnis |
| Komisijos reglamentas (EB) Nr. 499/2008
  (OL L 146, 2008 6 5, p. 9) | tik 1 straipsnis |

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1501/95 (1)

(OL L 147, 1995 6 30, p. 7)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2480/95

(OL L 256, 1995 10 26, p. 9)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 95/96

(OL L 18, 1996 1 24, p. 10)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1259/97

(OL L 174, 1997 7 2, p. 10)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2052/97

(OL L 287, 1997 10 21, p. 14)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2513/98

(OL L 313, 1998 11 21, p. 16)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 602/2001

(OL L 89, 2001 3 29, p. 16)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1163/2002

(OL L 170, 2002 6 29, p. 46)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1431/2003

(OL L 203, 2003 8 12, p. 16)

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 777/2004

(OL L 123, 2004 4 27, p. 50)

tik 3 straipsnis

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1996/2006

(OL L 398, 2006 12 30, p. 1)

tik 5 straipsnis

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 499/2008

(OL L 146, 2008 6 5, p. 9)

tik 1 straipsnis

---

(1)  Šis reglamentas taip pat iš dalies pakeistas Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2094/98 (OL L 266, 1998 10 1, p. 61), kurį panaikino Reglamentas (EB) Nr. 2513/98 (OL L 313, 1998 11 21, p. 16).

---

V PRIEDAS

Atitikmenų lentelė

| Reglamentas (EB) Nr. 1501/95 | Šis reglamentas |
| --- | --- |
| 1–11 straipsniai | 1–11 straipsniai |
| 12 straipsnis | — |
| 13 straipsnis | 12 straipsnis |
| 13 a straipsnis | — |
| 14 straipsnis | 13 straipsnis |
| 15 straipsnis | 14 straipsnis |
| 16 straipsnis | 15 straipsnis |
| 17 straipsnis | 16 straipsnis |
| 18 straipsnis | — |
| 19 straipsnis | — |
| — | 17 straipsnis |
| — | 18 straipsnis |
| I priedas | I priedas |
| II priedas | II priedas |
| III priedas | III priedas |
| — | IV priedas |
| — | V priedas |

Reglamentas (EB) Nr. 1501/95

Šis reglamentas

1–11 straipsniai

1–11 straipsniai

12 straipsnis

—

13 straipsnis

12 straipsnis

13 a straipsnis

—

14 straipsnis

13 straipsnis

15 straipsnis

14 straipsnis

16 straipsnis

15 straipsnis

17 straipsnis

16 straipsnis

18 straipsnis

—

19 straipsnis

—

—

17 straipsnis

—

18 straipsnis

I priedas

I priedas

II priedas

II priedas

III priedas

III priedas

—

IV priedas

—

V priedas

---

| 20.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 72/13

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 235/2010

2010 m. kovo 19 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. kovo 20 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 19 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 106,9 |
| JO | 59,9 |
| MA | 74,6 |
| TN | 128,3 |
| TR | 103,8 |
| ZZ | 94,7 |
| 0707 00 05 | JO | 121,4 |
| MK | 124,9 |
| TR | 131,0 |
| ZZ | 125,8 |
| 0709 90 70 | JO | 97,9 |
| MA | 177,1 |
| TR | 94,4 |
| ZZ | 123,1 |
| 0805 10 20 | EG | 41,0 |
| IL | 57,7 |
| MA | 47,0 |
| TN | 55,5 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 52,8 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 91,6 |
| MA | 42,8 |
| TR | 65,4 |
| ZZ | 69,0 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 86,5 |
| CA | 95,5 |
| CL | 93,7 |
| CN | 69,7 |
| MK | 24,7 |
| US | 117,4 |
| UY | 70,1 |
| ZZ | 80,9 |
| 0808 20 50 | AR | 81,2 |
| CL | 59,5 |
| CN | 45,4 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 68,6 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

106,9

JO

59,9

MA

74,6

TN

128,3

TR

103,8

ZZ

94,7

0707 00 05

JO

121,4

MK

124,9

TR

131,0

ZZ

125,8

0709 90 70

JO

97,9

MA

177,1

TR

94,4

ZZ

123,1

0805 10 20

EG

41,0

IL

57,7

MA

47,0

TN

55,5

TR

62,7

ZZ

52,8

0805 50 10

EG

76,3

IL

91,6

MA

42,8

TR

65,4

ZZ

69,0

0808 10 80

AR

89,5

BR

86,5

CA

95,5

CL

93,7

CN

69,7

MK

24,7

US

117,4

UY

70,1

ZZ

80,9

0808 20 50

AR

81,2

CL

59,5

CN

45,4

ZA

88,1

ZZ

68,6

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 20.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 72/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 72/15

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 236/2010

2010 m. kovo 19 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 224/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 224/2010 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metams, numatyti Reglamente (EB) Nr. 877/2009, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. kovo 20 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 19 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 253, 2009 9 25, p. 3.

3

(4)  OL L 68, 2010 3 18, p. 5.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2010 m. kovo 20 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 35,58 | 0,61 |
| 1701 11 90 (1) | 35,58 | 4,23 |
| 1701 12 10 (1) | 35,58 | 0,48 |
| 1701 12 90 (1) | 35,58 | 3,93 |
| 1701 91 00 (2) | 37,99 | 6,24 |
| 1701 99 10 (2) | 37,99 | 2,94 |
| 1701 99 90 (2) | 37,99 | 2,94 |
| 1702 90 95 (3) | 0,38 | 0,29 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

35,58

0,61

1701 11 90 (1)

35,58

4,23

1701 12 10 (1)

35,58

0,48

1701 12 90 (1)

35,58

3,93

1701 91 00 (2)

37,99

6,24

1701 99 10 (2)

37,99

2,94

1701 99 90 (2)

37,99

2,94

1702 90 95 (3)

0,38

0,29

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

DIREKTYVOS

| 20.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 72/17

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2010/19/ES

2010 m. kovo 9 d.

kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 91/226/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, siekiant pritaikyti jas prie tam tikrų kategorijų variklinių transporto priemonių ir jų priekabų purslų taškymo ribojimo sistemų technikos pažangos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/46/EB, nustatančią motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyva) (1), ypač į jos 39 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 1991 m. kovo 27 d. Tarybos direktyva 91/226/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių tam tikrų kategorijų motorinių transporto priemonių ir jų priekabų purslų taškymą ribojančias sistemas, suderinimo (2) yra viena atskirųjų direktyvų, susijusių su EB tipo patvirtinimo tvarka, nustatyta vadovaujantis Direktyva 2007/46/EB. Todėl Direktyvos 2007/46/EB nuostatos dėl transporto priemonių sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų taikomos Direktyvai 91/226/EEB. |
| --- | --- |

(1)

1991 m. kovo 27 d. Tarybos direktyva 91/226/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių tam tikrų kategorijų motorinių transporto priemonių ir jų priekabų purslų taškymą ribojančias sistemas, suderinimo (2) yra viena atskirųjų direktyvų, susijusių su EB tipo patvirtinimo tvarka, nustatyta vadovaujantis Direktyva 2007/46/EB. Todėl Direktyvos 2007/46/EB nuostatos dėl transporto priemonių sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų taikomos Direktyvai 91/226/EEB.

| (2) | Atsižvelgiant į tai, kad EB tipo patvirtinimo tvarką privaloma taikyti visų kategorijų transporto priemonėms, kurioms taikoma Direktyva 2007/46/EB, būtina nustatyti darniuosius reikalavimus dėl visų kategorijų transporto priemonių, kurioms taikoma Direktyva 91/226/EEB, išmetamų purslų taškymo ribojimo. Be to, būtina patikslinti, kad šie reikalavimai neprivalomi transporto priemonėms, pritaikytoms važiuoti bekele. Galiausiai būtina pritaikyti Direktyvos 91/226/EEB ir Direktyvos 2007/46/EB IV priedo nuostatas prie technikos pažangos, atsižvelgiant į įgytą patirtį. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į tai, kad EB tipo patvirtinimo tvarką privaloma taikyti visų kategorijų transporto priemonėms, kurioms taikoma Direktyva 2007/46/EB, būtina nustatyti darniuosius reikalavimus dėl visų kategorijų transporto priemonių, kurioms taikoma Direktyva 91/226/EEB, išmetamų purslų taškymo ribojimo. Be to, būtina patikslinti, kad šie reikalavimai neprivalomi transporto priemonėms, pritaikytoms važiuoti bekele. Galiausiai būtina pritaikyti Direktyvos 91/226/EEB ir Direktyvos 2007/46/EB IV priedo nuostatas prie technikos pažangos, atsižvelgiant į įgytą patirtį.

| (3) | Todėl Direktyvas 91/226/EEB ir 2007/46/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(3)

Todėl Direktyvas 91/226/EEB ir 2007/46/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (4) | Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Motorinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(4)

Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Motorinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 91/226/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | priedų sąrašas ir I, II bei III priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos I priedą; |
| --- | --- |

1)

priedų sąrašas ir I, II bei III priedai iš dalies keičiami pagal šios direktyvos I priedą;

| 2) | numerio neturintis priedas „Paveikslai“ pakeičiamas šios direktyvos II priedo tekstu. |
| --- | --- |

2)

numerio neturintis priedas „Paveikslai“ pakeičiamas šios direktyvos II priedo tekstu.

2 straipsnis

Direktyvos 2007/46/EB IV priedo 43 punktas ir XI priedo 2 ir 4 priedėliai pakeičiami taip:

| „43 | Purslų slopinimo sistemos | Direktyva 91/226/EEB | L 103, 1991 4 23, p. 5 | | | | X | X | X | X | X | X | X“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„43

Purslų slopinimo sistemos

Direktyva 91/226/EEB

L 103, 1991 4 23, p. 5

X

X

X

X

X

X

X“

3 straipsnis

1.   Nuo 2011 m. balandžio 9 d. valstybės narės negali atsisakyti suteikti EB arba nacionalinio tipo patvirtinimo dėl priežasčių, susijusių su purslų taškymo ribojimu, jeigu transporto priemonė ir sudėtinė dalis atitinka Direktyvoje 91/226/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, nustatytus reikalavimus.

2.   Nuo 2011 m. balandžio 9 d. valstybės narės negali atsisakyti suteikti EB arba nacionalinio tipo patvirtinimo dėl priežasčių, susijusių su purslų taškymo ribojimu, jeigu transporto priemonė ir sudėtinė dalis neatitinka Direktyvoje 91/226/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, nustatytų reikalavimų.

3.   Teikiant visos transporto priemonės EB tipo patvirtinimo paraišką, vadovaujantis Direktyva 2007/46/EB, transporto priemonių tipai, kurių nacionalinis arba EB tipo patvirtinimas buvo suteiktas atsižvelgiant į purslų taškymo ribojimą, neprivalo atitikti Direktyvoje 91/226/EEB nustatytų purslų taškymo ribojimo reikalavimų.

4 straipsnis

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2011 m. balandžio 8 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, reikalingus šiai direktyvai įgyvendinti. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus.

Valstybės narės pradeda taikyti šias nuostatas nuo 2011 m. balandžio 9 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

5 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

6 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 9 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 263, 2007 10 9, p. 1.

1

(2)  OL L 103, 1991 4 23, p. 5.

2

---

I PRIEDAS

| 1. | Direktyvos 91/226/EEB priedų sąrašas iš dalies keičiamas taip:






  a) | II priedo 3 priedėlio pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- | --- |

1.

Direktyvos 91/226/EEB priedų sąrašas iš dalies keičiamas taip:

a)

II priedo 3 priedėlio pavadinimas pakeičiamas taip:

| b) | III priedo pavadinimas pakeičiamas taip:







  „III priedas | . | „Reikalavimai dėl EB transporto priemonės tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į joje įrengtas purslų taškymą ribojančias sistemas“;







  1 priedėlis | : | „EB transporto priemonės tipo patvirtinimo informacinis dokumentas“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2 priedėlis | : | „EB transporto priemonės tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys“;“ |

b)

III priedo pavadinimas pakeičiamas taip:

„III priedas

.

„Reikalavimai dėl EB transporto priemonės tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į joje įrengtas purslų taškymą ribojančias sistemas“;

1 priedėlis

:

„EB transporto priemonės tipo patvirtinimo informacinis dokumentas“;

2 priedėlis

:

„EB transporto priemonės tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys“;“

| c) | eilutė „PAVEIKSLAI (1–9)“ pakeičiama taip:







  „V priedas: 1 | – | 9 paveikslai“. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

eilutė „PAVEIKSLAI (1–9)“ pakeičiama taip:

„V priedas: 1

–

9 paveikslai“.

| 2. | Direktyvos 91/226/EEB I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 9, 10 ir 11 punktai pakeičiami taip:
  „9.   Pakeliamoji ašis

  „Pakeliamoji ašis“ – ašis, kaip apibrėžta Direktyvos 97/27/EB I priedo 2.15 punkte.
  10.   Nepakrauta transporto priemonė

  „Nepakrauta transporto priemonė“ – parengta eksploatuoti transporto priemonė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB (1) I priedo 2.6 punkte.
  11.   Protektorius

  „Protektorius“ – padangos dalis, kaip apibrėžta Direktyvos 92/23/EEB II priedo 2.8 punkte. |
| --- | --- | --- |

2.

Direktyvos 91/226/EEB I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

9, 10 ir 11 punktai pakeičiami taip:

„9.   Pakeliamoji ašis

„Pakeliamoji ašis“ – ašis, kaip apibrėžta Direktyvos 97/27/EB I priedo 2.15 punkte.

10.   Nepakrauta transporto priemonė

„Nepakrauta transporto priemonė“ – parengta eksploatuoti transporto priemonė, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/46/EB (1) I priedo 2.6 punkte.

11.   Protektorius

„Protektorius“ – padangos dalis, kaip apibrėžta Direktyvos 92/23/EEB II priedo 2.8 punkte.

| b) | Įterpiami šie 13, 14 ir 15 punktai:
  „13.   Puspriekabės vilkikas

  „Puspriekabės vilkikas“ – vilkikas, kaip apibrėžta Direktyvos 97/27/EB I priedo 2.1.1.2.2 punkte.
  14.   Didžiausia techniškai leistina pakrautos transporto priemonės masė

  „Didžiausia techniškai leistina pakrautos transporto priemonės masė“ – didžiausia transporto priemonės masė, kaip apibrėžta Direktyvos 97/27/EB I priedo 2.6 punkte.
  15.   Transporto priemonės tipas

  „Transporto priemonės tipas“ – šiomis savybėmis nesiskiriančių komplektinių, nekomplektinių arba sukomplektuotų transporto priemonių tipas, atsižvelgiant į purslų taškymo ribojimą:






  — | purslų taškymą ribojančio įtaiso (sumontuoto transporto priemonėje) tipu, |
| --- | --- | --- |

b)

Įterpiami šie 13, 14 ir 15 punktai:

„13.   Puspriekabės vilkikas

„Puspriekabės vilkikas“ – vilkikas, kaip apibrėžta Direktyvos 97/27/EB I priedo 2.1.1.2.2 punkte.

14.   Didžiausia techniškai leistina pakrautos transporto priemonės masė

„Didžiausia techniškai leistina pakrautos transporto priemonės masė“ – didžiausia transporto priemonės masė, kaip apibrėžta Direktyvos 97/27/EB I priedo 2.6 punkte.

15.   Transporto priemonės tipas

„Transporto priemonės tipas“ – šiomis savybėmis nesiskiriančių komplektinių, nekomplektinių arba sukomplektuotų transporto priemonių tipas, atsižvelgiant į purslų taškymo ribojimą:

—

purslų taškymą ribojančio įtaiso (sumontuoto transporto priemonėje) tipu,

| — | gamintojo purslų taškymą ribojančios sistemos tipo žymėjimu.“ |
| --- | --- |

—

gamintojo purslų taškymą ribojančios sistemos tipo žymėjimu.“

| 3. | Direktyvos 91/226/EEB II priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 2–3.4.3 punktai pakeičiami taip:
  „2.   EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo paraiška

  2.1.   Purslų taškymą ribojančio įtaiso EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo paraišką, remdamasis Direktyvos 2007/46/EB 7 straipsniu, teikia gamintojas.
  2.2.   Informacinio dokumento pavyzdys pateikiamas 3 priedėlyje.
  2.3.   Už tipo patvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai pateikiama:
  Keturi bandiniai: trys – bandymams atlikti, ketvirtąjį laboratorija saugo, kad būtų galima atlikti vėlesnę patikrą. Bandymus atliekanti laboratorija gali paprašyti daugiau bandinių.
  2.4.   Ženklai
  Kiekvienas bandinys turi turėti aiškiai ir nenutrinamai pažymėtą prekės ženklą arba pavadinimą ir tipo nuorodą bei pakankamai vietos EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklui.
  3.   EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo suteikimas

  3.1.   Jeigu laikomasi atitinkamų reikalavimų, vadovaujantis Direktyvos 2007/46/EB 10 straipsniu, turi būti suteiktas EB tipo patvirtinimas.
  3.2.   EB tipo patvirtinimo liudijimo pavyzdys pateikiamas 4 priedėlyje.
  3.3.   Vadovaujantis Direktyvos 2007/46/EB VII priedo nuostatomis, suteikiamas kiekvieno patvirtinto purslų taškymą ribojančio įtaiso tipo patvirtinimo numeris. Ta pati valstybė narė negali suteikti to paties numerio kito tipo purslų taškymą ribojančiam įtaisui.
  3.4.   Kiekvienas pagal šią direktyvą patvirtinto tipo reikalavimus atitinkantis purslų taškymą ribojantis įtaisas turi turėti EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, kuris pritvirtinamas taip, kad būtų nenutrinamas ir lengvai įskaitomas net tą įtaisą pritvirtinus prie transporto priemonės.
  3.5.   Vadovaujantis Direktyvos 2007/46/EB VII priedo priedėlio 1.3 punktu, prie patvirtinimo ženklo pridedamas A simbolis, jei tai yra energiją sugeriančio tipo įtaisai, arba S simbolis, jei tai yra orą ir vandenį atskiriančio tipo įtaisai.“ |
| --- | --- | --- |

3.

Direktyvos 91/226/EEB II priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

2–3.4.3 punktai pakeičiami taip:

„2.   EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo paraiška

2.1.   Purslų taškymą ribojančio įtaiso EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo paraišką, remdamasis Direktyvos 2007/46/EB 7 straipsniu, teikia gamintojas.

2.2.   Informacinio dokumento pavyzdys pateikiamas 3 priedėlyje.

2.3.   Už tipo patvirtinimo bandymus atsakingai technikos tarnybai pateikiama:

Keturi bandiniai: trys – bandymams atlikti, ketvirtąjį laboratorija saugo, kad būtų galima atlikti vėlesnę patikrą. Bandymus atliekanti laboratorija gali paprašyti daugiau bandinių.

2.4.   Ženklai

Kiekvienas bandinys turi turėti aiškiai ir nenutrinamai pažymėtą prekės ženklą arba pavadinimą ir tipo nuorodą bei pakankamai vietos EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklui.

3.   EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo suteikimas

3.1.   Jeigu laikomasi atitinkamų reikalavimų, vadovaujantis Direktyvos 2007/46/EB 10 straipsniu, turi būti suteiktas EB tipo patvirtinimas.

3.2.   EB tipo patvirtinimo liudijimo pavyzdys pateikiamas 4 priedėlyje.

3.3.   Vadovaujantis Direktyvos 2007/46/EB VII priedo nuostatomis, suteikiamas kiekvieno patvirtinto purslų taškymą ribojančio įtaiso tipo patvirtinimo numeris. Ta pati valstybė narė negali suteikti to paties numerio kito tipo purslų taškymą ribojančiam įtaisui.

3.4.   Kiekvienas pagal šią direktyvą patvirtinto tipo reikalavimus atitinkantis purslų taškymą ribojantis įtaisas turi turėti EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklą, kuris pritvirtinamas taip, kad būtų nenutrinamas ir lengvai įskaitomas net tą įtaisą pritvirtinus prie transporto priemonės.

3.5.   Vadovaujantis Direktyvos 2007/46/EB VII priedo priedėlio 1.3 punktu, prie patvirtinimo ženklo pridedamas A simbolis, jei tai yra energiją sugeriančio tipo įtaisai, arba S simbolis, jei tai yra orą ir vandenį atskiriančio tipo įtaisai.“

| b) | 1–4 priedėliai pakeičiami taip:„
  1 priedėlis

  Energiją sugeriančio tipo purslų taškymą ribojančių įtaisų bandymai

  1.   Principas

  Šiuo bandymu apskaičiuojama įtaiso geba sulaikyti keliomis srovėmis į jį nukreiptą vandenį. Bandymo įrenginiu siekiama sukurti sąlygas, kuriomis, atsižvelgiant į padangos protektoriaus nuo žemės paviršiaus tėškiamo vandens kiekį ir greitį, turi veikti prie transporto priemonės pritvirtintas įtaisas.
  2.   Įranga

  Žr. V priedo 8 paveikslą, kuriame pateikiamas bandymo įrenginio aprašas.
  3.   Bandymo sąlygos







  3.1. | Bandymai turi būti atlikti uždaroje patalpoje ramaus aplinkos oro sąlygomis. |
| --- | --- | --- |

b)

1–4 priedėliai pakeičiami taip:

1 priedėlis

Energiją sugeriančio tipo purslų taškymą ribojančių įtaisų bandymai

1.   Principas

Šiuo bandymu apskaičiuojama įtaiso geba sulaikyti keliomis srovėmis į jį nukreiptą vandenį. Bandymo įrenginiu siekiama sukurti sąlygas, kuriomis, atsižvelgiant į padangos protektoriaus nuo žemės paviršiaus tėškiamo vandens kiekį ir greitį, turi veikti prie transporto priemonės pritvirtintas įtaisas.

2.   Įranga

Žr. V priedo 8 paveikslą, kuriame pateikiamas bandymo įrenginio aprašas.

3.   Bandymo sąlygos

3.1.

Bandymai turi būti atlikti uždaroje patalpoje ramaus aplinkos oro sąlygomis.

| 3.2. | Aplinkos ir bandinių temperatūra turi būti 21 (± 3) °C. |
| --- | --- |

3.2.

Aplinkos ir bandinių temperatūra turi būti 21 (± 3) °C.

| 3.3. | Turi būti naudojamas dejonizuotas vanduo. |
| --- | --- |

3.3.

Turi būti naudojamas dejonizuotas vanduo.

| 3.4. | Bandiniai kiekvienam bandymui turi būti parengti vilgant. |
| --- | --- |

3.4.

Bandiniai kiekvienam bandymui turi būti parengti vilgant.

4.   Procedūra

| 4.1. | 500 (+ 0/– 5) mm pločio, 750 mm aukščio bandinys pritvirtinamas prie vertikalios bandymo įrangos plokštės, atkreipiant dėmesį į tai, kad bandinys į surinktuvą būtų tinkamai įstatytas ir kad jokia kliūtis negalėtų pakeisti vandens srovės krypties nei iki susidūrimo, nei po jo. |
| --- | --- |

4.1.

500 (+ 0/– 5) mm pločio, 750 mm aukščio bandinys pritvirtinamas prie vertikalios bandymo įrangos plokštės, atkreipiant dėmesį į tai, kad bandinys į surinktuvą būtų tinkamai įstatytas ir kad jokia kliūtis negalėtų pakeisti vandens srovės krypties nei iki susidūrimo, nei po jo.

| 4.2. | Nustatomas 0,675 (+/– 0,01) l/s vandens debito srautas ir iš horizontalaus 500 (+/– 2) mm atstumo į bandinį nukreipiama bent 90 l, bet ne daugiau kaip 120 l vandens (V priedo 8 paveikslas). |
| --- | --- |

4.2.

Nustatomas 0,675 (+/– 0,01) l/s vandens debito srautas ir iš horizontalaus 500 (+/– 2) mm atstumo į bandinį nukreipiama bent 90 l, bet ne daugiau kaip 120 l vandens (V priedo 8 paveikslas).

| 4.3. | Vandeniui leidžiama nutekėti nuo bandinio į surinktuvą. Apskaičiuojama surinkto vandens procentinė dalis ir palyginama su išpurkšto vandens kiekiu. |
| --- | --- |

4.3.

Vandeniui leidžiama nutekėti nuo bandinio į surinktuvą. Apskaičiuojama surinkto vandens procentinė dalis ir palyginama su išpurkšto vandens kiekiu.

| 4.4. | Bandinys išbandomas penkis kartus pagal 4.2 ir 4.3 punktų reikalavimus. Apskaičiuojama vidutinė penkių bandymų procentinė dalis. |
| --- | --- |

4.4.

Bandinys išbandomas penkis kartus pagal 4.2 ir 4.3 punktų reikalavimus. Apskaičiuojama vidutinė penkių bandymų procentinė dalis.

5.   Rezultatai

| 5.1. | Vidutinė procentinė dalis, apskaičiuota pagal 4.4 punktą, turi būti ne mažesnė kaip 70 %. |
| --- | --- |

5.1.

Vidutinė procentinė dalis, apskaičiuota pagal 4.4 punktą, turi būti ne mažesnė kaip 70 %.

| 5.2. | Jeigu, atlikus penkių bandymų seriją, didžiausia ir mažiausia procentinė surinkto vandens dalis nuo vidutinės procentinės dalies skiriasi daugiau kaip 5 %, ta penkių bandymų serija turi būti pakartota.
  Jeigu, atlikus antrąją penkių bandymų seriją, didžiausia ir mažiausia procentinė atgauto vandens dalis nuo vidutinės procentinės dalies skiriasi daugiau kaip 5 % ir jeigu mažesnioji vertė neatitinka 5.1 punkto reikalavimų, tipo patvirtinimas nesuteikiamas. |
| --- | --- |

5.2.

Jeigu, atlikus penkių bandymų seriją, didžiausia ir mažiausia procentinė surinkto vandens dalis nuo vidutinės procentinės dalies skiriasi daugiau kaip 5 %, ta penkių bandymų serija turi būti pakartota.

Jeigu, atlikus antrąją penkių bandymų seriją, didžiausia ir mažiausia procentinė atgauto vandens dalis nuo vidutinės procentinės dalies skiriasi daugiau kaip 5 % ir jeigu mažesnioji vertė neatitinka 5.1 punkto reikalavimų, tipo patvirtinimas nesuteikiamas.

| 5.3. | Atliekamas bandymas, kuriuo siekiama nustatyti, ar vertikalioji įtaiso padėtis turi poveikio gautiems rezultatams. Jeigu tai pasitvirtina, 4.1–4.4 punktuose aprašyta procedūra turi būti pakartota pasirinkus padėtis, kuriose užfiksuota didžiausia ir mažiausia surinkto vandens procentinė dalis; lieka galioti 5.2 punkto reikalavimai.
  Siekiant nustatyti vidutinę procentinę dalį, turi būti pasiremta atskirų rezultatų vidurkiu. Ši vidutinė procentinė dalis turi būti ne mažesnė kaip 70 %. |
| --- | --- |

5.3.

Atliekamas bandymas, kuriuo siekiama nustatyti, ar vertikalioji įtaiso padėtis turi poveikio gautiems rezultatams. Jeigu tai pasitvirtina, 4.1–4.4 punktuose aprašyta procedūra turi būti pakartota pasirinkus padėtis, kuriose užfiksuota didžiausia ir mažiausia surinkto vandens procentinė dalis; lieka galioti 5.2 punkto reikalavimai.

Siekiant nustatyti vidutinę procentinę dalį, turi būti pasiremta atskirų rezultatų vidurkiu. Ši vidutinė procentinė dalis turi būti ne mažesnė kaip 70 %.

2 priedėlis

Orą ir vandenį nukreipiančio tipo purslų taškymą ribojančių įtaisų bandymai

1.   Principas

Šio bandymo tikslas – nustatyti poringos medžiagos, skirtos sulaikyti į ją suslėgtuoju oru ir (arba) vandens purkštuvu purškiamą vandenį, veiksmingumą.

Bandymo įranga turi imituoti sąlygas, kuriomis, atsižvelgiant į padangomis taškomo vandens kiekį ir greitį, būtų veikiama medžiaga, jeigu ta įranga būtų sumontuota transporto priemonėje.

2.   Įranga

Žr. V priedo 9 paveikslą, kuriame pateikiamas bandymo įrenginio aprašas.

3.   Bandymo sąlygos

| 3.1. | Bandymai turi būti atlikti uždaroje patalpoje ramaus aplinkos oro sąlygomis. |
| --- | --- |

3.1.

Bandymai turi būti atlikti uždaroje patalpoje ramaus aplinkos oro sąlygomis.

| 3.2. | Aplinkos ir bandinių temperatūra turi būti 21 (± 3) °C. |
| --- | --- |

3.2.

Aplinkos ir bandinių temperatūra turi būti 21 (± 3) °C.

| 3.3. | Turi būti naudojamas dejonizuotas vanduo. |
| --- | --- |

3.3.

Turi būti naudojamas dejonizuotas vanduo.

| 3.4. | Bandiniai kiekvienam bandymui turi būti parengti vilgant. |
| --- | --- |

3.4.

Bandiniai kiekvienam bandymui turi būti parengti vilgant.

4.   Procedūra

| 4.1. | Bandymo įrenginyje vertikaliai įtvirtinamas 305 × 100 mm bandinys, patikrinama, ar nėra tarpo tarp bandinio ir viršutinės lenktosios plokštumos ir ar padėklo padėtis yra tinkama. Į purkštuvo rezervuarą pripilama 1 ± 0,005 litro vandens ir purkštuvas pastatomas taip, kaip aprašyta schemoje. |
| --- | --- |

4.1.

Bandymo įrenginyje vertikaliai įtvirtinamas 305 × 100 mm bandinys, patikrinama, ar nėra tarpo tarp bandinio ir viršutinės lenktosios plokštumos ir ar padėklo padėtis yra tinkama. Į purkštuvo rezervuarą pripilama 1 ± 0,005 litro vandens ir purkštuvas pastatomas taip, kaip aprašyta schemoje.

| 4.2. | Purkštuvas turi būti sureguliuotas taip: | slėgis (purkštuve) – 5 barai + 10 %/– 0 %; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Purkštuvas turi būti sureguliuotas taip:

slėgis (purkštuve) – 5 barai + 10 %/– 0 %;

| | debitas – 1 litras per minutę ± 5 sekundes; |
| --- | --- |

debitas – 1 litras per minutę ± 5 sekundes;

| | purškimas – apskritiminis, 50 ± 5 mm skersmens 200 ± 5 mm atstumu nuo bandinio, antgalis – 5 ± 0,1 mm skersmens. |
| --- | --- |

purškimas – apskritiminis, 50 ± 5 mm skersmens 200 ± 5 mm atstumu nuo bandinio, antgalis – 5 ± 0,1 mm skersmens.

| 4.3. | Purškiama tol, kol nelieka vandens dulksnos, ir užregistruojama laiko trukmė. Palaukiama 60 sekundžių, kol vanduo iš bandinio išteka į padėklą, ir išmatuojamas surinkto vandens kiekis. Išmatuojamas purkštuvo rezervuare likusio vandens kiekis. Apskaičiuojama surinkto vandens procentinė dalis ir palyginama su išpurkšto vandens kiekiu. |
| --- | --- |

4.3.

Purškiama tol, kol nelieka vandens dulksnos, ir užregistruojama laiko trukmė. Palaukiama 60 sekundžių, kol vanduo iš bandinio išteka į padėklą, ir išmatuojamas surinkto vandens kiekis. Išmatuojamas purkštuvo rezervuare likusio vandens kiekis. Apskaičiuojama surinkto vandens procentinė dalis ir palyginama su išpurkšto vandens kiekiu.

| 4.4. | Bandymas atliekamas penkis kartus ir apskaičiuojama vidutinė procentinė surinkto kiekio dalis. Prieš atliekant kiekvieną bandymą, patikrinama, ar padėklas, purkštuvo rezervuaras ir matavimo indas sausi. |
| --- | --- |

4.4.

Bandymas atliekamas penkis kartus ir apskaičiuojama vidutinė procentinė surinkto kiekio dalis. Prieš atliekant kiekvieną bandymą, patikrinama, ar padėklas, purkštuvo rezervuaras ir matavimo indas sausi.

5.   Rezultatai

| 5.1. | Vidutinė procentinė dalis, apskaičiuota pagal 4.4 punktą, turi būti ne mažesnė kaip 85 %. |
| --- | --- |

5.1.

Vidutinė procentinė dalis, apskaičiuota pagal 4.4 punktą, turi būti ne mažesnė kaip 85 %.

| 5.2. | Jeigu, atlikus penkių bandymų seriją, didžiausia ir mažiausia procentinė surinkto vandens dalis nuo vidutinės procentinės dalies skiriasi daugiau kaip 5 %, ta penkių bandymų serija turi būti pakartota. Jeigu, atlikus antrąją penkių bandymų seriją, didžiausia ir mažiausia procentinė atgauto vandens dalis nuo vidutinės procentinės dalies skiriasi daugiau kaip 5 % ir jeigu mažesnioji vertė neatitinka 5.1 punkto reikalavimų, tipo patvirtinimas nesuteikiamas. |
| --- | --- |

5.2.

Jeigu, atlikus penkių bandymų seriją, didžiausia ir mažiausia procentinė surinkto vandens dalis nuo vidutinės procentinės dalies skiriasi daugiau kaip 5 %, ta penkių bandymų serija turi būti pakartota. Jeigu, atlikus antrąją penkių bandymų seriją, didžiausia ir mažiausia procentinė atgauto vandens dalis nuo vidutinės procentinės dalies skiriasi daugiau kaip 5 % ir jeigu mažesnioji vertė neatitinka 5.1 punkto reikalavimų, tipo patvirtinimas nesuteikiamas.

| 5.3. | Jeigu vertikali įtaiso padėtis turi poveikio gautiems rezultatams, 4.1–4.4 punktuose aprašyta procedūra turi būti pakartota pasirinkus tas padėtis, kuriose užfiksuota didžiausia ir mažiausia surinkto vandens procentinė dalis; lieka galioti 5.2 punkto reikalavimai.
  Siekiant užfiksuoti kiekvieno bandymo rezultatus, lieka galioti 5.1 punkto reikalavimai. |
| --- | --- |

5.3.

Jeigu vertikali įtaiso padėtis turi poveikio gautiems rezultatams, 4.1–4.4 punktuose aprašyta procedūra turi būti pakartota pasirinkus tas padėtis, kuriose užfiksuota didžiausia ir mažiausia surinkto vandens procentinė dalis; lieka galioti 5.2 punkto reikalavimai.

Siekiant užfiksuoti kiekvieno bandymo rezultatus, lieka galioti 5.1 punkto reikalavimai.

3 priedėlis

Purslų taškymą ribojančių įtaisų EB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo informacinis dokumentas Nr. ... (Direktyva 91/226/EEB)

Toliau nurodyta informacija (jei taikoma) turi būti pateikiama trimis egzemplioriais, kartu turi būti pateikiamas turinys. Turi būti pateikiami atitinkamo mastelio ir pakankamai išsamūs brėžiniai A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jei pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai aiškios.

Jei sistemos, sudėtinės dalys ar atskiri techniniai mazgai yra su elektroniniais valdikliais, būtina pateikti informaciją apie jų veikimą.

0.   BENDROJI DALIS

| 0.1. | Gamyklinė markė (gamintojo prekės pavadinimas): |
| --- | --- |

0.1.

Gamyklinė markė (gamintojo prekės pavadinimas):

| 0.2. | Tipas: |
| --- | --- |

0.2.

Tipas:

| 0.5. | Gamintojo pavadinimas ir adresas: |
| --- | --- |

0.5.

Gamintojo pavadinimas ir adresas:

| 0.7. | Jei tai yra sudėtinės dalys ir atskiri techniniai mazgai, EB patvirtinimo ženklo vieta ir ženklinimo metodas: |
| --- | --- |

0.7.

Jei tai yra sudėtinės dalys ir atskiri techniniai mazgai, EB patvirtinimo ženklo vieta ir ženklinimo metodas:

| 0.8. | Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): |
| --- | --- |

0.8.

Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai):

1.   PRIETAISO APRAŠAS

| 1.1. | Purslų taškymą ribojančio įtaiso techninis aprašas, kuriame nurodomas jo fizinis veikimo principas ir atitinkamas bandymas, kuris turi būti jam taikomas: |
| --- | --- |

1.1.

Purslų taškymą ribojančio įtaiso techninis aprašas, kuriame nurodomas jo fizinis veikimo principas ir atitinkamas bandymas, kuris turi būti jam taikomas:

| 1.2. | Naudotos medžiagos: |
| --- | --- |

1.2.

Naudotos medžiagos:

| 1.3. | Pakankamai išsamus (-ūs) ir atitinkamo mastelio brėžinys (-iai), kad būtų galima šias medžiagas atpažinti. Brėžinyje turi būti nurodyta vieta EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklui:
  Data
  Pasirašė |
| --- | --- |

1.3.

Pakankamai išsamus (-ūs) ir atitinkamo mastelio brėžinys (-iai), kad būtų galima šias medžiagas atpažinti. Brėžinyje turi būti nurodyta vieta EEB sudėtinės dalies tipo patvirtinimo ženklui:

Data

Pasirašė

4 priedėlis

Image

Papildymas

pridedamas prie transporto priemonės EB tipo patvirtinimo liudijimo Nr. ... dėl purslų taškymą ribojančių įtaisų sudėtinių dalių tipo patvirtinimo pagal Direktyvą 91/226/EEB su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2010/19/ES

1.   Papildoma informacija

| 1.1. | Įtaiso veikimo principas: energijos sugertis ir (arba) oro ir vandens kreiptuvas (2): |
| --- | --- |

1.1.

Įtaiso veikimo principas: energijos sugertis ir (arba) oro ir vandens kreiptuvas (2):

| 1.2. | Purslų taškymą ribojančių įtaisų charakteristikos (trumpas aprašas, prekės ženklas arba pavadinimas, numeris (-iai)): |
| --- | --- |

1.2.

Purslų taškymą ribojančių įtaisų charakteristikos (trumpas aprašas, prekės ženklas arba pavadinimas, numeris (-iai)):

| 5. | Pastabos (jei yra): |
| --- | --- |

5.

Pastabos (jei yra):

| 4. | Direktyvos 91/226/EEB III priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 0.1 ir 0.2 punktai pakeičiami taip:
  „TAIKYMO SRITIS






  0.1. | N ir O kategorijų transporto priemonėse, išskyrus bekele važiuoti pritaikytas transporto priemones, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priede, purslų taškymą ribojančios sistemos konstruojamos ir (arba) įrengiamos taip, kad būtų laikomasi šiame priede nustatytų reikalavimų. Važiuoklių ir (arba) transporto priemonių su kabina atveju, šie reikalavimai gali būti taikomi tik ratams, dengiamiems kabinos.
  Jeigu tai yra N1 ir N2 kategorijų transporto priemonės, kurių didžiausia leidžiama pakrautos transporto priemonės masė neviršija 7,5 tonos, gamintojo prašymu gali būti taikomi Direktyvos 78/549/EEB (3) reikalavimai, užuot taikius šios direktyvos reikalavimus. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Direktyvos 91/226/EEB III priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

0.1 ir 0.2 punktai pakeičiami taip:

„TAIKYMO SRITIS

0.1.

N ir O kategorijų transporto priemonėse, išskyrus bekele važiuoti pritaikytas transporto priemones, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priede, purslų taškymą ribojančios sistemos konstruojamos ir (arba) įrengiamos taip, kad būtų laikomasi šiame priede nustatytų reikalavimų. Važiuoklių ir (arba) transporto priemonių su kabina atveju, šie reikalavimai gali būti taikomi tik ratams, dengiamiems kabinos.

Jeigu tai yra N1 ir N2 kategorijų transporto priemonės, kurių didžiausia leidžiama pakrautos transporto priemonės masė neviršija 7,5 tonos, gamintojo prašymu gali būti taikomi Direktyvos 78/549/EEB (3) reikalavimai, užuot taikius šios direktyvos reikalavimus.

3

| 0.2. | Šio priedo reikalavimų, susijusių su purslų taškymą ribojančiais įtaisais, kaip apibrėžta I priedo 4 punkte, taikyti neprivaloma N, O1 ir O2 kategorijų transporto priemonėms, kurių didžiausia leidžiama pakrautos transporto priemonės masė neviršija 7,5 tonos, važiuoklėms ir (arba) transporto priemonėms su kabina, transporto priemonėms be kėbulo arba transporto priemonėms, kuriose purslų taškymą ribojantys įtaisai būtų nesuderinami su jų paskirtimi. Tačiau, jeigu tie įtaisai pirmiau minėtose transporto priemonėse sumontuoti, jie turi atitikti šios direktyvos reikalavimus. |
| --- | --- |

0.2.

Šio priedo reikalavimų, susijusių su purslų taškymą ribojančiais įtaisais, kaip apibrėžta I priedo 4 punkte, taikyti neprivaloma N, O1 ir O2 kategorijų transporto priemonėms, kurių didžiausia leidžiama pakrautos transporto priemonės masė neviršija 7,5 tonos, važiuoklėms ir (arba) transporto priemonėms su kabina, transporto priemonėms be kėbulo arba transporto priemonėms, kuriose purslų taškymą ribojantys įtaisai būtų nesuderinami su jų paskirtimi. Tačiau, jeigu tie įtaisai pirmiau minėtose transporto priemonėse sumontuoti, jie turi atitikti šios direktyvos reikalavimus.

1

2

| b) | 4 punktas pakeičiamas taip:
  „4.   Išorinio apsauginio sudėtinės dalies padėtis

  Atstumas (c) nuo išilginės plokštumos, liečiančios išorinį padangos paviršių, išskyrus bet kokias padangos iškyšas prie žemės paviršiaus, ir išorinio apsauginio sudėtinės dalies vidinis kraštas neturi viršyti 100 mm (V priedo 1a ir 1b paveiksluose).“; |
| --- | --- |

b)

4 punktas pakeičiamas taip:

„4.   Išorinio apsauginio sudėtinės dalies padėtis

Išorinio apsauginio sudėtinės dalies padėtis

Atstumas (c) nuo išilginės plokštumos, liečiančios išorinį padangos paviršių, išskyrus bet kokias padangos iškyšas prie žemės paviršiaus, ir išorinio apsauginio sudėtinės dalies vidinis kraštas neturi viršyti 100 mm (V priedo 1a ir 1b paveiksluose).“;

| c) | Išbraukiami 4.1 ir 4.2 punktai; |
| --- | --- |

c)

Išbraukiami 4.1 ir 4.2 punktai;

| d) | 7.1.1 punktas pakeičiamas taip:






  „7.1.1. | Tiesiogiai virš padangos (padangų), prieš ją (jas) arba už jos (jų) esančias zonas sparnai turi dengti taip, kaip toliau nurodyta.






  a) | Jeigu tiltas yra vienašis arba daugiaašis, priekinis kraštas (C) turi tęstis į priekį, kol pasieks O–Z linijos tašką, kuriame θ (teta) yra ne aukščiau kaip 45° virš horizontalės.
  Galinis kraštas (V priedo 2 paveikslas) turi tęstis į apačią tiek, kad nebūtų daugiau kaip 100 mm virš rato centrą kertančios horizontalios linijos. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

7.1.1 punktas pakeičiamas taip:

„7.1.1.

Tiesiogiai virš padangos (padangų), prieš ją (jas) arba už jos (jų) esančias zonas sparnai turi dengti taip, kaip toliau nurodyta.

a)

Jeigu tiltas yra vienašis arba daugiaašis, priekinis kraštas (C) turi tęstis į priekį, kol pasieks O–Z linijos tašką, kuriame θ (teta) yra ne aukščiau kaip 45° virš horizontalės.

Galinis kraštas (V priedo 2 paveikslas) turi tęstis į apačią tiek, kad nebūtų daugiau kaip 100 mm virš rato centrą kertančios horizontalios linijos.

| b) | Jeigu tiltai yra daugiaašiai, θ kampas taikomas tik priekiniam tiltui, o su galinio krašto aukščiu susijęs reikalavimas taikomas tik galiniam tiltui. |
| --- | --- |

b)

Jeigu tiltai yra daugiaašiai, θ kampas taikomas tik priekiniam tiltui, o su galinio krašto aukščiu susijęs reikalavimas taikomas tik galiniam tiltui.

| c) | Bendras sparno plotis (q) (V priedo 1a paveikslas) turi būti toks, kad jis bent būtų lygus padangos pločiui (b) arba visam dviejų padangų pločiui (t), jei tai yra sudvejinti ratai, atsižvelgiant į tolimiausias padangos ir (arba) rato sąrankos iškyšas, kurias yra nurodęs gamintojas. „b“ ir „t“ dydžiai matuojami stebulės aukštyje, neatsižvelgiant į kokius nors padangos paviršiaus žymenis, briaunas, apsaugines juostas ir t. t.“; |
| --- | --- |

c)

Bendras sparno plotis (q) (V priedo 1a paveikslas) turi būti toks, kad jis bent būtų lygus padangos pločiui (b) arba visam dviejų padangų pločiui (t), jei tai yra sudvejinti ratai, atsižvelgiant į tolimiausias padangos ir (arba) rato sąrankos iškyšas, kurias yra nurodęs gamintojas. „b“ ir „t“ dydžiai matuojami stebulės aukštyje, neatsižvelgiant į kokius nors padangos paviršiaus žymenis, briaunas, apsaugines juostas ir t. t.“;

| e) | 7.1.3 punktas pakeičiamas taip:






  „7.1.3. | Jeigu pritvirtinti sparnai sudaryti iš kelių sudėtinių dalių, juose neturi būti jokių angų, pro kurias transporto priemonei važiuojant gali būti taškomi purslai. Šis reikalavimas pripažįstamas įvykdytu, jeigu, tiek pakrovus transporto priemonę, tiek jos nepakrovus, radialinė srovė, tekanti į išorę nuo rato centro per visą važiuojamojo padangos paviršiaus plotį, tačiau neišeinanti už sparno dengiamos zonos ribų, visais atvejais atsimuša į purslų taškymą ribojančios sistemos dalį.“; |
| --- | --- | --- |

e)

7.1.3 punktas pakeičiamas taip:

„7.1.3.

Jeigu pritvirtinti sparnai sudaryti iš kelių sudėtinių dalių, juose neturi būti jokių angų, pro kurias transporto priemonei važiuojant gali būti taškomi purslai. Šis reikalavimas pripažįstamas įvykdytu, jeigu, tiek pakrovus transporto priemonę, tiek jos nepakrovus, radialinė srovė, tekanti į išorę nuo rato centro per visą važiuojamojo padangos paviršiaus plotį, tačiau neišeinanti už sparno dengiamos zonos ribų, visais atvejais atsimuša į purslų taškymą ribojančios sistemos dalį.“;

| f) | 7.2.1, 7.2.2 ir 7.2.3 punktai pakeičiami taip:






  „7.2.1. | Jeigu tiltai yra vienašiai, išorinio apsauginio sudėtinės dalies apatinis kraštas negali būti mažesniu atstumu arba spinduliu, nei toliau nurodyta, matuojant nuo rato centro, išskyrus apatinius galus, kurie gali būti suapvalinti (V priedo 2 paveikslas).
  Pneumatinė pakaba












  a) | tiltai, ant kurių sumontuoti vairuojamieji ratai arba savikreipiai ratai: | nuo priekinio krašto (priekinės transporto dalies link, C galas) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

7.2.1, 7.2.2 ir 7.2.3 punktai pakeičiami taip:

„7.2.1.

Jeigu tiltai yra vienašiai, išorinio apsauginio sudėtinės dalies apatinis kraštas negali būti mažesniu atstumu arba spinduliu, nei toliau nurodyta, matuojant nuo rato centro, išskyrus apatinius galus, kurie gali būti suapvalinti (V priedo 2 paveikslas).

Pneumatinė pakaba

a)

tiltai, ant kurių sumontuoti vairuojamieji ratai arba savikreipiai ratai:

nuo priekinio krašto (priekinės transporto dalies link, C galas)

| | iki galinio krašto (galinės transporto priemonės dalies link, A galas); |
| --- | --- |

iki galinio krašto (galinės transporto priemonės dalies link, A galas);

Rv ≤ 1,5 R

v

| b) | tiltai, ant kurių sumontuoti nevairuojamieji ratai: | nuo priekinio krašto (C galas) |
| --- | --- | --- |

b)

tiltai, ant kurių sumontuoti nevairuojamieji ratai:

nuo priekinio krašto (C galas)

| | iki galinio krašto (A galas). |
| --- | --- |

iki galinio krašto (A galas).

Rv ≤ 1,25 R

v

Mechaninė pakaba

| a) | bendra taisyklė – Rv ≤ 1,8 R |
| --- | --- |

a)

bendra taisyklė – Rv ≤ 1,8 R

v

| b) | nevairuojamųjų ratų, skirtų pakrautoms transporto priemonėms, kurių techniškai leidžiama masė didesnė kaip 7,5 t – Rv ≤ 1,5 R
  kur R – ant transporto priemonės sumontuotos padangos skersmuo, Rv – spinduliu išreikštas atstumas, rodantis nuotolį iki išorinio apsauginio sudėtinės dalies apatinio krašto. |
| --- | --- |

b)

nevairuojamųjų ratų, skirtų pakrautoms transporto priemonėms, kurių techniškai leidžiama masė didesnė kaip 7,5 t – Rv ≤ 1,5 R

v

kur R – ant transporto priemonės sumontuotos padangos skersmuo, Rv – spinduliu išreikštas atstumas, rodantis nuotolį iki išorinio apsauginio sudėtinės dalies apatinio krašto.

| 7.2.2. | Jeigu tiltai yra daugiaašiai, 7.2.1 punkte nustatyti reikalavimai netaikomi tarp skersinių vertikaliųjų plokštumų, einančių per pirmojo ir paskutiniojo tilto centrą, kur išorinio apsauginio sudėtinė dalis gali būti tiesi, kad būtų užtikrintas purslų taškymą ribojančios sistemos vienodumas (V priedo 4 paveikslas). |
| --- | --- |

7.2.2.

Jeigu tiltai yra daugiaašiai, 7.2.1 punkte nustatyti reikalavimai netaikomi tarp skersinių vertikaliųjų plokštumų, einančių per pirmojo ir paskutiniojo tilto centrą, kur išorinio apsauginio sudėtinė dalis gali būti tiesi, kad būtų užtikrintas purslų taškymą ribojančios sistemos vienodumas (V priedo 4 paveikslas).

| 7.2.3. | Atstumas nuo viršutinio iki apatinio purslų taškymą ribojančios sistemos taško (sparno ir išorinio apsauginio sudėtinės dalies), matuojamas bet kuriame skerspjūvio taške, statmename sparnui (žr. V priedo 1b ir 2 paveikslai), visuose taškuose turi tęstis ne mažiau kaip 45 mm už vertikalios linijos, kertančios rato ar pirmojo rato, jeigu tiltai yra daugiaašiai, centrą. Šis matmuo prieš minėtą liniją palaipsniui gali mažėti.“ |
| --- | --- |

7.2.3.

Atstumas nuo viršutinio iki apatinio purslų taškymą ribojančios sistemos taško (sparno ir išorinio apsauginio sudėtinės dalies), matuojamas bet kuriame skerspjūvio taške, statmename sparnui (žr. V priedo 1b ir 2 paveikslai), visuose taškuose turi tęstis ne mažiau kaip 45 mm už vertikalios linijos, kertančios rato ar pirmojo rato, jeigu tiltai yra daugiaašiai, centrą. Šis matmuo prieš minėtą liniją palaipsniui gali mažėti.“

| g) | Įterpiami šie punktai 7.2.5 ir 7.2.6:






  „7.2.5. | 7.2.3 ir 7.2.4 punktuose nustatytų reikalavimų galima tam tikroje vietoje nepaisyti, kai apsauginio sudėtinė dalis sudaryta iš įvairių santykinai nejudrių dalių. |
| --- | --- | --- |

g)

Įterpiami šie punktai 7.2.5 ir 7.2.6:

„7.2.5.

7.2.3 ir 7.2.4 punktuose nustatytų reikalavimų galima tam tikroje vietoje nepaisyti, kai apsauginio sudėtinė dalis sudaryta iš įvairių santykinai nejudrių dalių.

| 7.2.6. | Vilkikai, pritaikyti puspriekabes su žema važiuokle vilkti (apibrėžti 1978 m. standarto ISO 612 6.20 punkte), kurių kakliuko lizdo aukštis nuo žemės paviršiaus gali būti lygus arba mažesnis kaip 1 100 mm, gali būti sukonstruoti taip, kad jiems būtų galima netaikyti 7.1.1 punkto a papunktyje, 7.1.3 punkte ir 7.2.4 punkte nustatytų reikalavimų. Tokiu atveju, kai šie vilkikai sujungti su puspriekabėmis, sparnai ir apsauginio sudėtinės dalys gali nedengti tiesiogiai virš padangų, sumontuotų ant galinių ašių, esančios zonos, kad purslų taškymą ribojanti sistema nebūtų sugadinta. Tačiau šių transporto priemonių sparnai ir apsauginio sudėtinės dalys turi atitikti minėtuose punktuose nustatytus reikalavimus srityse, kurios išsidėsčiusios priešais šias padangas ir už jų daugiau kaip 60° kampu nuo vertikaliosios linijos, kertančios rato centrą.
  Todėl, kai šios transporto priemonės nenaudojamos su puspriekabėmis, jos turi būti sukonstruotos taip, kad atitiktų pirmoje pastraipoje nustatytus reikalavimus.
  Kad būtų laikomasi minėtų reikalavimų, sparnai ir apsauginio sudėtinės dalys gali būti, pavyzdžiui, su nuimamomis detalėmis.“ |
| --- | --- |

7.2.6.

Vilkikai, pritaikyti puspriekabes su žema važiuokle vilkti (apibrėžti 1978 m. standarto ISO 612 6.20 punkte), kurių kakliuko lizdo aukštis nuo žemės paviršiaus gali būti lygus arba mažesnis kaip 1 100 mm, gali būti sukonstruoti taip, kad jiems būtų galima netaikyti 7.1.1 punkto a papunktyje, 7.1.3 punkte ir 7.2.4 punkte nustatytų reikalavimų. Tokiu atveju, kai šie vilkikai sujungti su puspriekabėmis, sparnai ir apsauginio sudėtinės dalys gali nedengti tiesiogiai virš padangų, sumontuotų ant galinių ašių, esančios zonos, kad purslų taškymą ribojanti sistema nebūtų sugadinta. Tačiau šių transporto priemonių sparnai ir apsauginio sudėtinės dalys turi atitikti minėtuose punktuose nustatytus reikalavimus srityse, kurios išsidėsčiusios priešais šias padangas ir už jų daugiau kaip 60° kampu nuo vertikaliosios linijos, kertančios rato centrą.

Todėl, kai šios transporto priemonės nenaudojamos su puspriekabėmis, jos turi būti sukonstruotos taip, kad atitiktų pirmoje pastraipoje nustatytus reikalavimus.

Kad būtų laikomasi minėtų reikalavimų, sparnai ir apsauginio sudėtinės dalys gali būti, pavyzdžiui, su nuimamomis detalėmis.“

| h) | 7.3.1 punktas pakeičiamas taip:






  „7.3.1. | Purvasaugio plotis turi atitikti 7.1.1 punkto c papunktyje nustatytą reikalaujamą plotį (q), išskyrus atvejus, kai purvasaugis yra sparnuose; tokiu atveju purvasaugio plotis turi būti bent lygus padangos protektoriaus pločiui.
  Po sparnu esančios purvasaugių dalies plotis turi atitikti šioje pastraipoje nustatytas sąlygas; bet kuriame šone galima taikyti 10 mm leidžiamąją nuokrypą.“ |
| --- | --- | --- |

h)

7.3.1 punktas pakeičiamas taip:

„7.3.1.

Purvasaugio plotis turi atitikti 7.1.1 punkto c papunktyje nustatytą reikalaujamą plotį (q), išskyrus atvejus, kai purvasaugis yra sparnuose; tokiu atveju purvasaugio plotis turi būti bent lygus padangos protektoriaus pločiui.

Po sparnu esančios purvasaugių dalies plotis turi atitikti šioje pastraipoje nustatytas sąlygas; bet kuriame šone galima taikyti 10 mm leidžiamąją nuokrypą.“

| i) | 7.3.3 punktas pakeičiamas taip:






  „7.3.3. | Didžiausias apatinio krašto aukštis neturi viršyti 200 mm (V priedo 3 paveikslas).
  Jeigu tai yra galinis tiltas ir jei išorinio apsauginio sudėtinės dalies apatinio krašto radialinis ilgis (Rv) neviršija padangų, sumontuotų ant to tilto ratų, spindulio matmenų, minėtas atstumas didinamas iki 300 mm.
  Didžiausias purvasaugio apatinio krašto aukštis nuo žemės paviršiaus gali būti padidintas iki 300 mm, jeigu, gamintojo nuomone, tai yra techniškai priimtina, atsižvelgiant į pakabos charakteristikas.“ |
| --- | --- | --- |

i)

7.3.3 punktas pakeičiamas taip:

„7.3.3.

Didžiausias apatinio krašto aukštis neturi viršyti 200 mm (V priedo 3 paveikslas).

Jeigu tai yra galinis tiltas ir jei išorinio apsauginio sudėtinės dalies apatinio krašto radialinis ilgis (Rv) neviršija padangų, sumontuotų ant to tilto ratų, spindulio matmenų, minėtas atstumas didinamas iki 300 mm.

Didžiausias purvasaugio apatinio krašto aukštis nuo žemės paviršiaus gali būti padidintas iki 300 mm, jeigu, gamintojo nuomone, tai yra techniškai priimtina, atsižvelgiant į pakabos charakteristikas.“

| j) | 7.3.5 punkte nuoroda „4b paveikslas“ pakeičiama nuoroda „V priedo 4 paveikslas“ |
| --- | --- |

j)

7.3.5 punkte nuoroda „4b paveikslas“ pakeičiama nuoroda „V priedo 4 paveikslas“

| k) | 9.3.2.1 punktas pakeičiamas taip:






  „9.3.2.1. | Apatinis purslų taškymą ribojančio įtaiso kraštas nuo žemės paviršiaus turi būti ne aukščiau kaip 200 mm.
  Didžiausias purvasaugio apatinio krašto aukštis nuo žemės paviršiaus gali būti padidintas iki 300 mm, jeigu, gamintojo nuomone, tai yra techniškai priimtina, atsižvelgiant į pakabos charakteristikas.“; |
| --- | --- | --- |

k)

9.3.2.1 punktas pakeičiamas taip:

„9.3.2.1.

Apatinis purslų taškymą ribojančio įtaiso kraštas nuo žemės paviršiaus turi būti ne aukščiau kaip 200 mm.

Didžiausias purvasaugio apatinio krašto aukštis nuo žemės paviršiaus gali būti padidintas iki 300 mm, jeigu, gamintojo nuomone, tai yra techniškai priimtina, atsižvelgiant į pakabos charakteristikas.“;

| l) | Įterpiamas šis 10 punktas:






  „10. | Jeigu tiltai yra daugiaašiai, vienos iš ašių, kuri nėra labiausiai nutolusi į galą, purslų taškymą ribojanti sistema gali nedengti viso padangos protektoriaus pločio, kai toje vietoje viena kitą dengia purslų taškymą ribojanti sistema ir ašių, pakabos arba važiuoklės konstrukcija.“; |
| --- | --- | --- |

l)

Įterpiamas šis 10 punktas:

„10.

Jeigu tiltai yra daugiaašiai, vienos iš ašių, kuri nėra labiausiai nutolusi į galą, purslų taškymą ribojanti sistema gali nedengti viso padangos protektoriaus pločio, kai toje vietoje viena kitą dengia purslų taškymą ribojanti sistema ir ašių, pakabos arba važiuoklės konstrukcija.“;

| m) | priedėlis išbraukiamas; |
| --- | --- |

m)

priedėlis išbraukiamas;

| n) | pridedami šie 1 ir 2 priedėliai:„
  1 priedėlis
  INFORMACINIS DOKUMENTAS NR. ... DĖL TRANSPORTO PRIEMONĖS EB TIPO PATVIRTINIMO, ATSIŽVELGIANT Į SUMONTUOTAS PURSLŲ TAŠKYMĄ RIBOJANČIAS SISTEMAS (DIREKTYVA 91/226/EEB SU PASKUTINIAIS PAKEITIMAIS, PADARYTAIS DIREKTYVA 2010/19/ES) (4)


  (dėl aiškinamųjų pastabų žr. Direktyvos 2007/46/EB I priedą)

  Toliau nurodyta informacija (jei taikoma) turi būti pateikiama trimis egzemplioriais, kartu turi būti pateikiamas turinys. Turi būti pateikiami atitinkamo mastelio ir pakankamai išsamūs brėžiniai A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jei pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai aiškios.
  Jei sistemos, sudėtinės dalys ar atskiri techniniai mazgai yra su elektroniniais valdikliais, būtina pateikti informaciją apie jų veikimą.
  0.   BENDROJI DALIS
  0.1.   Gamyklinė markė (gamintojo prekės pavadinimas):
  0.2.   Tipas:






  0.2.1. | Komercinis (-iai) pavadinimas (-ai) (jeigu taikoma): |
| --- | --- | --- |

n)

pridedami šie 1 ir 2 priedėliai:

1 priedėlis

INFORMACINIS DOKUMENTAS NR. ... DĖL TRANSPORTO PRIEMONĖS EB TIPO PATVIRTINIMO, ATSIŽVELGIANT Į SUMONTUOTAS PURSLŲ TAŠKYMĄ RIBOJANČIAS SISTEMAS (DIREKTYVA 91/226/EEB SU PASKUTINIAIS PAKEITIMAIS, PADARYTAIS DIREKTYVA 2010/19/ES) (4)

(dėl aiškinamųjų pastabų žr. Direktyvos 2007/46/EB I priedą)

Toliau nurodyta informacija (jei taikoma) turi būti pateikiama trimis egzemplioriais, kartu turi būti pateikiamas turinys. Turi būti pateikiami atitinkamo mastelio ir pakankamai išsamūs brėžiniai A4 formato lapuose arba A4 formato aplanke. Jei pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai aiškios.

Jei sistemos, sudėtinės dalys ar atskiri techniniai mazgai yra su elektroniniais valdikliais, būtina pateikti informaciją apie jų veikimą.

0.   BENDROJI DALIS

0.1.   Gamyklinė markė (gamintojo prekės pavadinimas):

0.2.   Tipas:

0.2.1.

Komercinis (-iai) pavadinimas (-ai) (jeigu taikoma):

0.3.   Tipo identifikavimo priemonės, jeigu pažymėta ant transporto priemonės (b)

| 0.3.1. | Minėto ženklo vieta: |
| --- | --- |

0.3.1.

Minėto ženklo vieta:

0.4.   Transporto priemonės kategorija (c):

0.5.   Gamintojo pavadinimas ir adresas:

0.8.   Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai):

1.   TRANSPORTO PRIEMONĖS KONSTRUKCIJOS BENDROSIOS CHARAKTERISTIKOS

1.1.   Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai:

1.3.   Ašių ir ratų kiekis:

| 1.3.1. | Ašių su sudvejintais ratais skaičius ir padėtis: |
| --- | --- |

1.3.1.

Ašių su sudvejintais ratais skaičius ir padėtis:

| 1.3.2. | Vairuojamuosius ratus turinčių ašių skaičius ir padėtis |
| --- | --- |

1.3.2.

Vairuojamuosius ratus turinčių ašių skaičius ir padėtis

2.   MASĖ IR MATMENYS (f) (g)

(kilogramais ir milimetrais; kur taikoma, pateikite nuorodas į brėžinius)

2.1.   Transporto priemonės (visiškai pakrautos) bazė (g) (l):

2.6.   Parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė (didžiausia ir mažiausia kiekvieno varianto masė)

Parengtos eksploatuoti transporto priemonės masė su kėbulu ir, M1 kategorijai nepriskiriamo vilkiko atveju, su sukabintuvu, jei gamintojas jį yra įrengęs, arba važiuoklės ar važiuoklės su kabina masė, be kėbulo ir (arba) sukabintuvo, jeigu gamintojas neįrengė kėbulo ir (arba) sukabintuvo (įskaitant skysčius, įrankius, atsarginį ratą, jei jis yra, ir vairuotoją bei ekipažo, jei (jei autobusai yra miesto ir tarpmiestiniai) nario masę, jeigu transporto priemonėje yra sėdynė ekipažo nariui) (h) (didžiausia ir mažiausia kiekvieno varianto masė):

| 2.6.1. | Šios masės pasiskirstymas tarp ašių ir, jei tai yra puspriekabė arba priekaba, kurios ašis sutampa su jos sunkio centru, sukabinimo taško apkrova (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia apkrova): |
| --- | --- |

2.6.1.

Šios masės pasiskirstymas tarp ašių ir, jei tai yra puspriekabė arba priekaba, kurios ašis sutampa su jos sunkio centru, sukabinimo taško apkrova (kiekvieno varianto didžiausia ir mažiausia apkrova):

2.8.   Didžiausia techniškai leistina pakrautos transporto priemonės masė, kurią nurodo gamintojas (i) (3):

9.   KĖBULAS

9.20.   Purslų taškymą ribojanti sistema

| 9.20.0. | Įrengta: taip/ne/nekomplektinė (1) |
| --- | --- |

9.20.0.

Įrengta: taip/ne/nekomplektinė (1)

| 9.20.1. | Trumpas transporto priemonės aprašas atsižvelgiant į jos purslų taškymą ribojančią sistemą ir sudedamąsias dalis: |
| --- | --- |

9.20.1.

Trumpas transporto priemonės aprašas atsižvelgiant į jos purslų taškymą ribojančią sistemą ir sudedamąsias dalis:

| 9.20.2. | Išsamūs purslų taškymą ribojančios sistemos ir jos vietos transporto priemonėje brėžiniai, kuriuose pateikti Direktyvos 91/226/EEB V priedo paveiksluose nustatyti matmenys, atsižvelgiant į padangos ir (arba) rato derinių tolimiausias iškyšas: |
| --- | --- |

9.20.2.

Išsamūs purslų taškymą ribojančios sistemos ir jos vietos transporto priemonėje brėžiniai, kuriuose pateikti Direktyvos 91/226/EEB V priedo paveiksluose nustatyti matmenys, atsižvelgiant į padangos ir (arba) rato derinių tolimiausias iškyšas:

| 9.20.3. | Purslų taškymą ribojančio (-ių) įtaiso (-ų) patvirtinimo numeris (-iai): |
| --- | --- |

9.20.3.

Purslų taškymą ribojančio (-ių) įtaiso (-ų) patvirtinimo numeris (-iai):

Data, rinkmena

2 priedėlis

Image

Papildymas

PRIDEDAMAS PRIE TRANSPORTO PRIEMONĖS EB TIPO PATVIRTINIMO LIUDIJIMO NR. ... PAGAL DIREKTYVĄ 91/226/EEB SU PASKUTINIAIS PAKEITIMAIS, PADARYTAIS DIREKTYVA 2010/19/ES

1.   Papildoma informacija

| 1.1. | Purslų taškymą ribojančių įtaisų charakteristikos (tipas, trumpas aprašas, prekės ženklas arba pavadinimas, sudėtinės dalies tipo patvirtinimo numeris (-iai)): |
| --- | --- |

1.1.

Purslų taškymą ribojančių įtaisų charakteristikos (tipas, trumpas aprašas, prekės ženklas arba pavadinimas, sudėtinės dalies tipo patvirtinimo numeris (-iai)):

5.   Pastabos (jei yra):

---

(1)  OL L 263, 2007 10 9, p. 1.“

1

(2)  Kas nereikalinga, išbraukti.

2

(3)  OL L 168, 1978 6 26, p. 45.“;

3

(4)  Jeigu tai yra N1 kategorijos transporto priemonės ir N2 kategorijos transporto priemonės, kurių didžiausia techniškai leistina pakrautos transporto priemonės masė neviršija 7,5 tonos ir kurioms taikoma šios direktyvos III priedo 0.1 punkte nustatyta nukrypti leidžianti nuostata, gali būti naudojamas Direktyvos 78/549/EEB II priede nurodytas informacinis dokumentas.

4

---

II PRIEDAS

„V PRIEDAS

PAVEIKSLAI

1a   paveikslas

Sparno (a) plotis (q) ir apsauginio sudėtinės dalies (j) padėtis

Image

1b   paveikslas

Išorinio apsauginio sudėtinės dalies matavimo pavyzdys

Image

2   paveikslas

Sparno ir išorinio apsauginio sudėtinės dalies matmenys

Image

3   paveikslas

Sparno ir purvasaugio padėtis

Image

4   paveikslas

Schema, kurioje pavaizduota purslų taškymą ribojančios sistemos (sparnas, purvasaugis, išorinio apsauginio sudėtinė dalis) ir daugiaašiams tiltams skirtų purslų taškymą ribojančių įtaisų (energiją sugeriančio tipo) sąranka

Image

5   paveikslas

Schema, kurioje pavaizduota purslų taškymą ribojančios sistemos ir tiltams, ant kurių sumontuoti nevairuojamieji ratai ar savikreipiai ratai, skirtų purslų taškymą ribojančių įtaisų (energiją sugeriančio tipo) sąranka

(III priedo 6.2 ir 8 punktai)

Image

Image

6   paveikslas

Schema, kurioje pavaizduota purslų taškymą ribojančios sistemos ir tiltams, ant kurių sumontuoti vairuojamieji, savikreipiai ar nevairuojamieji ratai, skirtų purslų taškymą ribojančių įtaisų su sumontuotais oro ir vandens kreiptuvais sąranka

Image

7   paveikslas

Schema, kurioje pavaizduota purslų taškymą ribojančios sistemos ir daugiaašiams tiltams, ant kurių sumontuotos padangos, tarp kurių atstumas neviršija 300 mm, skirtų purslų taškymą ribojančių įtaisų (sparnas, purvasaugis, išorinio apsauginio sudėtinė dalis) sąranka

Image

8   paveikslas

Bandomoji energiją sugeriančio tipo purslų taškymą ribojančių įtaisų sąranka

(II priedo 1 priedėlis)

Image

9   paveikslas

Bandomoji orą ir vandenį atskiriančio tipo purslų taškymą ribojančių įtaisų sąranka

(II priedo 2 priedėlis)

Image

Image

“

---

SPRENDIMAI

| 20.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 72/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 72/38

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. kovo 19 d.

dėl radijo spektro, skirto judriojo ryšio paslaugoms laivuose (JRL paslaugos) teikti, suderintų naudojimo sąlygų Europos Sąjungoje

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 1644)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/166/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinant Europos informacinės visuomenės strateginę pagrindų politiką i2010 (2) skatinama atvira ir konkurencinga Europos Sąjungos skaitmeninė ekonomika ir pabrėžiama, kad informacinės ir ryšių technologijos – įtraukties ir gyvenimo kokybės gerinimo veiksnys. Kuriant daugiau naujų ryšio priemonių galima pagerinti darbo našumą ir paskatinti judriojo telefono ryšio rinkos augimą. |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinant Europos informacinės visuomenės strateginę pagrindų politiką i2010 (2) skatinama atvira ir konkurencinga Europos Sąjungos skaitmeninė ekonomika ir pabrėžiama, kad informacinės ir ryšių technologijos – įtraukties ir gyvenimo kokybės gerinimo veiksnys. Kuriant daugiau naujų ryšio priemonių galima pagerinti darbo našumą ir paskatinti judriojo telefono ryšio rinkos augimą.

| (2) | Jūroje teikiamomis ryšio paslaugomis naudojamasi teritorinėse jūrose ir tarptautiniuose vandenyse Europos Sąjungos plaukiojančiuose krovininiuose ir keleiviniuose laivuose, ir šios paslaugos dažnai yra europinio arba tarpvalstybinio pobūdžio. Sistemomis, kuriomis naudojantis teikiamos judriojo ryšio paslaugos laivuose (toliau – JRL paslaugos), siekiama išplėsti esamas prisijungimo prie judriojo ryšio tinklų galimybes, kai veikla vykdoma tose Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje apibrėžtų Europos Sąjungos valstybių narių teritorinių jūrų srityse, kurių neaprėpia sausumos judriojo ryšio tinklai, kuriems taikomas 2009 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/766/EB dėl 900 ir 1 800 MHz dažnių juostų suderinimo antžeminėms sistemoms, kuriomis galima teikti Europos masto elektroninių ryšių paslaugas Bendrijoje (3). Suderinus tokių JRL paslaugų teikimo reguliavimą būtų lengviau įgyvendinti bendrosios rinkos tikslus ir galbūt padidinti GSM paslaugų prieinamumą Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(2)

Jūroje teikiamomis ryšio paslaugomis naudojamasi teritorinėse jūrose ir tarptautiniuose vandenyse Europos Sąjungos plaukiojančiuose krovininiuose ir keleiviniuose laivuose, ir šios paslaugos dažnai yra europinio arba tarpvalstybinio pobūdžio. Sistemomis, kuriomis naudojantis teikiamos judriojo ryšio paslaugos laivuose (toliau – JRL paslaugos), siekiama išplėsti esamas prisijungimo prie judriojo ryšio tinklų galimybes, kai veikla vykdoma tose Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje apibrėžtų Europos Sąjungos valstybių narių teritorinių jūrų srityse, kurių neaprėpia sausumos judriojo ryšio tinklai, kuriems taikomas 2009 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas 2009/766/EB dėl 900 ir 1 800 MHz dažnių juostų suderinimo antžeminėms sistemoms, kuriomis galima teikti Europos masto elektroninių ryšių paslaugas Bendrijoje (3). Suderinus tokių JRL paslaugų teikimo reguliavimą būtų lengviau įgyvendinti bendrosios rinkos tikslus ir galbūt padidinti GSM paslaugų prieinamumą Europos Sąjungoje.

| (3) | Suderinus radijo spektro naudojimo Europos Sąjungoje taisykles, būtų lengviau Europos Sąjungoje įdiegti ir pradėti teikti JRL paslaugas, o pagrindiniai tokio suderinimo tikslai yra išvengti žalingųjų trukdžių sausumos judriojo ryšio tinklams ir neleisti jungtis prie sistemų, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, kai galima prisijungti prie sausumoje esančių judriojo ryšio tinklų. |
| --- | --- |

(3)

Suderinus radijo spektro naudojimo Europos Sąjungoje taisykles, būtų lengviau Europos Sąjungoje įdiegti ir pradėti teikti JRL paslaugas, o pagrindiniai tokio suderinimo tikslai yra išvengti žalingųjų trukdžių sausumos judriojo ryšio tinklams ir neleisti jungtis prie sistemų, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, kai galima prisijungti prie sausumoje esančių judriojo ryšio tinklų.

| (4) | Pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 4 straipsnio 2 dalį Europos Komisija suteikė Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijai (toliau – CEPT) įgaliojimą (4) nustatyti technines ir veiklos sąlygas, kuriomis būtų užtikrinta, kad būtų išvengta valstybių narių teritorinėse jūrose plaukiojančiuose laivuose 900 MHz ir 1 800 MHz dažnių juostose naudojamų GSM sistemų sukeliamų žalingųjų trukdžių esamų sausumos judriojo ryšio tinklų veikimui, taip pat tose šių teritorinių jūrų srityse, kuriose paslaugos teikiamos naudojantis minėtais tinklais, ir kad sausumoje esantys judriojo ryšio galiniai įrenginiai nebūtų jungiami prie tokios sistemos, kai ji naudojama teritorinėse jūrose, ir kad judriojo ryšio galiniai įrenginiai galėtų prisijungti prie sausumos ryšio tinklų. Šis sprendimas grindžiamas pagal Europos Komisijos įgaliojimą CEPT atliktais techniniais tyrimais, kurie pateikti CEPT 28 ataskaitoje (5). |
| --- | --- |

(4)

Pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 4 straipsnio 2 dalį Europos Komisija suteikė Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijai (toliau – CEPT) įgaliojimą (4) nustatyti technines ir veiklos sąlygas, kuriomis būtų užtikrinta, kad būtų išvengta valstybių narių teritorinėse jūrose plaukiojančiuose laivuose 900 MHz ir 1 800 MHz dažnių juostose naudojamų GSM sistemų sukeliamų žalingųjų trukdžių esamų sausumos judriojo ryšio tinklų veikimui, taip pat tose šių teritorinių jūrų srityse, kuriose paslaugos teikiamos naudojantis minėtais tinklais, ir kad sausumoje esantys judriojo ryšio galiniai įrenginiai nebūtų jungiami prie tokios sistemos, kai ji naudojama teritorinėse jūrose, ir kad judriojo ryšio galiniai įrenginiai galėtų prisijungti prie sausumos ryšio tinklų. Šis sprendimas grindžiamas pagal Europos Komisijos įgaliojimą CEPT atliktais techniniais tyrimais, kurie pateikti CEPT 28 ataskaitoje (5).

| (5) | CEPT ataskaitoje nagrinėta sistema JRL paslaugoms teikti sudaryta iš vienos arba daugiau laive esančių pikoląstelių bazinių stočių (toliau – laivo BS), kuriomis užtikrinama prieiga prie GSM pagrindinio tinklo panaudojant tarpinę atgalinio ryšio (pvz., palydovinio) liniją, kuriai naudojamos ne 900 MHz ar 1 800 MHz dažnių juostos, o kitos spektro dalys. Tokios sistemos laivo BS teikia tarptinklinį ryšį laivo keleivių ar įgulos GSM judriojo ryšio galiniams įrenginiams GSM 900 MHz ir (arba) 1 800 MHz dažnių juostoje, kai laivas yra tarptautiniuose vandenyse arba tose teritorinių jūrų srityse, kuriose sausumos judriojo ryšio tinklo aprėptis nepakankama arba jos nėra. |
| --- | --- |

(5)

CEPT ataskaitoje nagrinėta sistema JRL paslaugoms teikti sudaryta iš vienos arba daugiau laive esančių pikoląstelių bazinių stočių (toliau – laivo BS), kuriomis užtikrinama prieiga prie GSM pagrindinio tinklo panaudojant tarpinę atgalinio ryšio (pvz., palydovinio) liniją, kuriai naudojamos ne 900 MHz ar 1 800 MHz dažnių juostos, o kitos spektro dalys. Tokios sistemos laivo BS teikia tarptinklinį ryšį laivo keleivių ar įgulos GSM judriojo ryšio galiniams įrenginiams GSM 900 MHz ir (arba) 1 800 MHz dažnių juostoje, kai laivas yra tarptautiniuose vandenyse arba tose teritorinių jūrų srityse, kuriose sausumos judriojo ryšio tinklo aprėptis nepakankama arba jos nėra.

| (6) | CEPT ataskaitoje daroma išvada, kad sistemos, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, neturėtų būti naudojamos arčiau kaip dviejų jūrmylių atstumu nuo pakrantės valstybės bazinės kranto linijos. Šioje ataskaitoje išvardyta tokių sistemų naudojimo teritorinėse jūrose nuo dviejų iki dvylikos jūrmylių atstumu nuo bazinės kranto linijos techninių ir veikimo sąlygų. |
| --- | --- |

(6)

CEPT ataskaitoje daroma išvada, kad sistemos, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, neturėtų būti naudojamos arčiau kaip dviejų jūrmylių atstumu nuo pakrantės valstybės bazinės kranto linijos. Šioje ataskaitoje išvardyta tokių sistemų naudojimo teritorinėse jūrose nuo dviejų iki dvylikos jūrmylių atstumu nuo bazinės kranto linijos techninių ir veikimo sąlygų.

| (7) | JRL paslaugų teikimo įranga, kuriai taikomas šis sprendimas, turi atitikti 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (6) reikalavimus. Jei įrenginiai atitinka taikomus toje direktyvoje nurodytus GSM-900 ir (arba) GSM-1 800 darniuosius standartus, laikoma, kad tai suteikia pagrindą šių įrenginių atitikčiai direktyvos reikalavimams patvirtinti, taigi tokius įrenginius leidžiama teikti rinkai. |
| --- | --- |

(7)

JRL paslaugų teikimo įranga, kuriai taikomas šis sprendimas, turi atitikti 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (6) reikalavimus. Jei įrenginiai atitinka taikomus toje direktyvoje nurodytus GSM-900 ir (arba) GSM-1 800 darniuosius standartus, laikoma, kad tai suteikia pagrindą šių įrenginių atitikčiai direktyvos reikalavimams patvirtinti, taigi tokius įrenginius leidžiama teikti rinkai.

| (8) | Nors yra Europos telekomunikacijų standartų instituto darnieji standartai, kuriais nustatomi rinkai teikiamų GSM įrenginių techniniai reikalavimai, ir nors tokius GSM įrenginius galima naudoti sistemose, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, vis dėlto reikia nustatyti konkrečias eksploatacines vertes, kurias turėtų atitikti tokios teritorinėse jūrose veikiančios sistemos, kad būtų išvengta žalingųjų trukdžių sausumos ryšio tinklams. |
| --- | --- |

(8)

Nors yra Europos telekomunikacijų standartų instituto darnieji standartai, kuriais nustatomi rinkai teikiamų GSM įrenginių techniniai reikalavimai, ir nors tokius GSM įrenginius galima naudoti sistemose, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, vis dėlto reikia nustatyti konkrečias eksploatacines vertes, kurias turėtų atitikti tokios teritorinėse jūrose veikiančios sistemos, kad būtų išvengta žalingųjų trukdžių sausumos ryšio tinklams.

| (9) | Taigi šio sprendimo priede pateikti visi CEPT ataskaitoje išvardyti techniniai ir eksploataciniai reikalavimai. Šiais reikalavimais, atitinkančiais GSM standartais nustatytus pritaikomųjų parametrų diapazonus, turėtų būti užtikrintas sistemų, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, ir 900 ir 1 800 MHz juostose veikiančių sausumos GSM ir (arba) UMTS ryšio tinklų, taip pat oreivystės artimosios radionavigacijos sistemų (angl. RSBN), veikiančių 862–960 MHz dažnių juostoje, sambūvis. Šie reikalavimai apima tam tikrais eksploataciniais GSM sistemos parametrais pagrįstus trukdžių mažinimo būdus, bet gali būti naudojami ir kiti būdai, jei jais užtikrinama lygiavertė apsauga. |
| --- | --- |

(9)

Taigi šio sprendimo priede pateikti visi CEPT ataskaitoje išvardyti techniniai ir eksploataciniai reikalavimai. Šiais reikalavimais, atitinkančiais GSM standartais nustatytus pritaikomųjų parametrų diapazonus, turėtų būti užtikrintas sistemų, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, ir 900 ir 1 800 MHz juostose veikiančių sausumos GSM ir (arba) UMTS ryšio tinklų, taip pat oreivystės artimosios radionavigacijos sistemų (angl. RSBN), veikiančių 862–960 MHz dažnių juostoje, sambūvis. Šie reikalavimai apima tam tikrais eksploataciniais GSM sistemos parametrais pagrįstus trukdžių mažinimo būdus, bet gali būti naudojami ir kiti būdai, jei jais užtikrinama lygiavertė apsauga.

| (10) | Šiuo sprendimu nenustatoma įpareigojimų valstybėms narėms, kurios neturi teritorinės jūros. Ši nuostata taikoma nepažeidžiant leidimų teikti JRL paslaugas išdavimo tvarkos, ir ta tvarka neįeina į šio sprendimo taikymo sritį, tačiau jos laikantis valstybėms narėms gali reikėti imtis ES teisės aktuose numatytų veiksmų, susijusių su tose valstybėse registruotais laivais. |
| --- | --- |

(10)

Šiuo sprendimu nenustatoma įpareigojimų valstybėms narėms, kurios neturi teritorinės jūros. Ši nuostata taikoma nepažeidžiant leidimų teikti JRL paslaugas išdavimo tvarkos, ir ta tvarka neįeina į šio sprendimo taikymo sritį, tačiau jos laikantis valstybėms narėms gali reikėti imtis ES teisės aktuose numatytų veiksmų, susijusių su tose valstybėse registruotais laivais.

| (11) | Valstybės narės turėtų stengtis kuo anksčiau suteikti galimybę savo teritorinėse jūrose neinterferencine teise naudoti visas 900 MHz ir 1 800 MHz dažnių juostas sistemoms, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, ir taip išvengti, pvz., teisių šiose juostose turėtojų diskriminavimo. Tačiau, jei dėl nacionalinių aplinkybių negalima suteikti visos dažnių juostos, valstybės narės gali suteikti mažesnę spektro dalį, bet ne mažiau kaip 2 MHz spektro aukštynkryptei linijai ir atitinkamai 2 MHz spektro žemynkryptei linijai, kadangi tai yra mažiausias JRL paslaugoms teikti reikalingas spektro plotis. |
| --- | --- |

(11)

Valstybės narės turėtų stengtis kuo anksčiau suteikti galimybę savo teritorinėse jūrose neinterferencine teise naudoti visas 900 MHz ir 1 800 MHz dažnių juostas sistemoms, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, ir taip išvengti, pvz., teisių šiose juostose turėtojų diskriminavimo. Tačiau, jei dėl nacionalinių aplinkybių negalima suteikti visos dažnių juostos, valstybės narės gali suteikti mažesnę spektro dalį, bet ne mažiau kaip 2 MHz spektro aukštynkryptei linijai ir atitinkamai 2 MHz spektro žemynkryptei linijai, kadangi tai yra mažiausias JRL paslaugoms teikti reikalingas spektro plotis.

| (12) | Siekiant užtikrinti, kad šiame sprendime apibrėžtos sąlygos išliktų aktualios, ir atsižvelgiant į sparčią radijo dažnių spektro aplinkos kaitą, nacionalinė administracija, jei įmanoma, turėtų tikrinti, kaip įranga, kuria naudojantis teikiamos JRL paslaugos, naudojamas radijo dažnių spektras, kad šį sprendimą būtų galima laiku persvarstyti. Persvarstant sprendimą reikėtų atsižvelgti į technologijos pažangą ir patikrinti, ar pradinės prielaidos dėl JRL paslaugų teikimo vis dar aktualios. |
| --- | --- |

(12)

Siekiant užtikrinti, kad šiame sprendime apibrėžtos sąlygos išliktų aktualios, ir atsižvelgiant į sparčią radijo dažnių spektro aplinkos kaitą, nacionalinė administracija, jei įmanoma, turėtų tikrinti, kaip įranga, kuria naudojantis teikiamos JRL paslaugos, naudojamas radijo dažnių spektras, kad šį sprendimą būtų galima laiku persvarstyti. Persvarstant sprendimą reikėtų atsižvelgti į technologijos pažangą ir patikrinti, ar pradinės prielaidos dėl JRL paslaugų teikimo vis dar aktualios.

| (13) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Radijo spektro komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(13)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Radijo spektro komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šiuo sprendimu siekiama Europos Sąjungoje suderinti 900 MHz ir 1 800 MHz juostų prieinamumo sistemoms, kuriomis naudojantis teritorinėse jūrose teikiamos judriojo ryšio paslaugos laivuose, ir veiksmingo tų juostų naudojimo technines sąlygas.

2 straipsnis

Šiame sprendime:

| 1) | judriojo ryšio paslaugos laivuose (JRL paslaugos) – Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/21/EB (7) 2 straipsnio c dalyje apibrėžtos elektroninių ryšių paslaugos, kurias teikia įmonė, kad sudarytų galimybę laive esantiems asmenims naudotis viešaisiais GSM sistemos ryšių tinklais tiesiogiai nesijungiant prie sausumoje esančių judriojo ryšio tinklų; |
| --- | --- |

1)

judriojo ryšio paslaugos laivuose (JRL paslaugos) – Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/21/EB (7) 2 straipsnio c dalyje apibrėžtos elektroninių ryšių paslaugos, kurias teikia įmonė, kad sudarytų galimybę laive esantiems asmenims naudotis viešaisiais GSM sistemos ryšių tinklais tiesiogiai nesijungiant prie sausumoje esančių judriojo ryšio tinklų;

| 2) | 900 MHz juosta – 880–915 MHz dažnių juosta aukštynkryptės linijos atveju (galinis įrenginys siunčia, o bazinė stotis priima signalus) ir 925–960 MHz dažnių juosta žemynkryptės linijos atveju (bazinė stotis siunčia, o galinis įrenginys priima signalus); |
| --- | --- |

2)

900 MHz juosta – 880–915 MHz dažnių juosta aukštynkryptės linijos atveju (galinis įrenginys siunčia, o bazinė stotis priima signalus) ir 925–960 MHz dažnių juosta žemynkryptės linijos atveju (bazinė stotis siunčia, o galinis įrenginys priima signalus);

| 3) | 1 800 MHz juosta – 1 710–1 785 MHz dažnių juosta aukštynkryptės linijos atveju (galinis įrenginys siunčia, o bazinė stotis priima signalus) ir 1 805–1 880 MHz dažnių juosta žemynkryptės linijos atveju (bazinė stotis siunčia, o galinis įrenginys priima signalus); |
| --- | --- |

3)

1 800 MHz juosta – 1 710–1 785 MHz dažnių juosta aukštynkryptės linijos atveju (galinis įrenginys siunčia, o bazinė stotis priima signalus) ir 1 805–1 880 MHz dažnių juosta žemynkryptės linijos atveju (bazinė stotis siunčia, o galinis įrenginys priima signalus);

| 4) | GSM sistema - elektroninių ryšių tinklas, atitinkantis Europos telekomunikacijų standartų instituto paskelbtus GSM standartus, visų pirma EN 301 502 ir EN 301 511; |
| --- | --- |

4)

GSM sistema - elektroninių ryšių tinklas, atitinkantis Europos telekomunikacijų standartų instituto paskelbtus GSM standartus, visų pirma EN 301 502 ir EN 301 511;

| 5) | neinterferencine teise – negalima kelti žalingųjų trukdžių jokioms radijo ryšio tarnyboms ir negali būti reikalaujama teikiamų paslaugų apsaugos nuo žalingųjų trukdžių, kuriuos gali kelti kitos radijo ryšio tarnybos; |
| --- | --- |

5)

neinterferencine teise – negalima kelti žalingųjų trukdžių jokioms radijo ryšio tarnyboms ir negali būti reikalaujama teikiamų paslaugų apsaugos nuo žalingųjų trukdžių, kuriuos gali kelti kitos radijo ryšio tarnybos;

| 6) | teritorinė jūra – suprantama taip, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje; |
| --- | --- |

6)

teritorinė jūra – suprantama taip, kaip apibrėžta Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje;

| 7) | laivo bazinė siuntimo ir priėmimo stotis (laivo BS) – laive esanti judriojo ryšio pikoląstelės stotis, kuria naudojantis galima teikti GSM paslaugas 900 MHz ir (arba) 1 800 MHz juostoje. |
| --- | --- |

7)

laivo bazinė siuntimo ir priėmimo stotis (laivo BS) – laive esanti judriojo ryšio pikoląstelės stotis, kuria naudojantis galima teikti GSM paslaugas 900 MHz ir (arba) 1 800 MHz juostoje.

3 straipsnis

Ne vėliau kaip per dvylika mėnesių nuo šio sprendimo įsigaliojimo valstybės narės suteikia galimybę savo teritorinėse jūrose neinterferencine teise naudoti ne mažiau kaip 2 MHz spektro aukštynkryptei linijai ir 2 MHz atitinkamai poruoto spektro žemynkryptei linijai 900 MHz ir (arba) 1 800 MHz juostose sistemoms, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos, ir užtikrina, kad tos sistemos atitiktų šio sprendimo priede nustatytas sąlygas.

4 straipsnis

Valstybės narės tikrina, kaip sistemos, kuriomis naudojantis šių valstybių teritorinėse jūrose teikiamos JRL paslaugos, veikia 900 MHz ir 1 800 MHz juostose, ypač ar laikomasi visų šio sprendimo 3 straipsnyje nustatytų sąlygų ir ar nesukeliama žalingųjų trukdžių.

5 straipsnis

Valstybės narės Europos Komisijai pateikia atliekant šio sprendimo 4 straipsnyje nurodytą tikrinimą nustatytų faktų ataskaitą. Prireikus Europos Komisija peržiūri šį sprendimą.

6 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Parengta Briuselyje 2010 m. kovo 19 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Pirmininko pavaduotoja

---

(1)  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

1

(2)  COM(2005) 229 galutinis, 2005 m. birželio 1 d.

2

(3)  OL L 274, 2009 10 20, p. 32.

3

(4)  CEPT suteiktas įgaliojimas dėl judriojo ryšio paslaugų laivuose teikimo, 2008 liepos 8 d.

4

(5)  CEPT galutinė ataskaita Europos Komisijai vykdant EK įgaliojimą dėl judriojo ryšio paslaugų laivuose (JRL) teikimo, 2009 m. liepos 1 d.

5

(6)  OL L 91, 1999 4 7, p. 10.

6

(7)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

7

---

PRIEDAS

Sąlygos, kurias turi atitikti sistema, kuria naudojantis Europos Sąjungos valstybių narių teritorinėse jūrose teikiamos JRL paslaugos, kad būtų išvengta žalingųjų trukdžių sausumoje esantiems judriojo ryšio tinklams

Laikomasi šių sąlygų:

| 1) | sistema, kuria naudojantis teikiamos JRL paslaugos, nenaudojama arčiau kaip dviejų jūrmylių (1) atstumu nuo bazinės kranto linijos, kuri apibrėžta Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje; |
| --- | --- |

1)

sistema, kuria naudojantis teikiamos JRL paslaugos, nenaudojama arčiau kaip dviejų jūrmylių (1) atstumu nuo bazinės kranto linijos, kuri apibrėžta Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje;

| 2) | nuo dviejų iki dvylikos jūrmylių atstumu nuo bazinės kranto linijos naudojamos tik vidinės laivo BS antenos; |
| --- | --- |

2)

nuo dviejų iki dvylikos jūrmylių atstumu nuo bazinės kranto linijos naudojamos tik vidinės laivo BS antenos;

| 3) | laive naudojamiems judriojo ryšio galiniams įrenginiams ir laivo BS nustatomos ribinės vertės:






  Parametras | Aprašymas |
| --- | --- | --- |
| Spinduliuotės galia ir galios tankis | Didžiausia laivuose naudojamų 900 MHz juostoje veikiančių laivo BS valdomų judriojo ryšio galinių įrenginių spinduliuotės galia –
  5 dBm |
| Didžiausia laivuose naudojamų 1 800 MHz juostoje veikiančių laivo BS valdomų judriojo ryšio galinių įrenginių spinduliuotės galia –
  0 dBm |
| Laivo išorėje išmatuotas didžiausias laivo bazinių stočių galios tankis esant 0 dBi matavimo antenos stiprinimo koeficientui –
  – 80 dBm 200 kHz pločio dažnių juostoje |
| Kanalų prieigos ir užėmimo taisyklės | Naudojami trukdžių mažinimo būdai, užtikrinantys bent lygiavertį veiksmingumą, palyginti su šiais GSM standartuose nustatytais trukdžių mažinimo veiksniais:






  — | laive naudojamo judriojo ryšio galinio įrenginio imtuvo jautris ir atjungimo ribinė vertė (ACCMIN (2) ir mažiausias RXLEV (3) lygis) dviejų–trijų jūrmylių atstumu nuo bazinės kranto linijos yra lygi – 70 dBm 200 kHz pločio dažnių juostoje arba didesnė, o trijų–dvylikos jūrmylių atstumu nuo bazinės kranto linijos – lygi – 75 dBm 200 kHz pločio dažnių juostoje arba didesnė, |

3)

laive naudojamiems judriojo ryšio galiniams įrenginiams ir laivo BS nustatomos ribinės vertės:

Parametras

Aprašymas

Spinduliuotės galia ir galios tankis

Didžiausia laivuose naudojamų 900 MHz juostoje veikiančių laivo BS valdomų judriojo ryšio galinių įrenginių spinduliuotės galia –

5 dBm

Didžiausia laivuose naudojamų 1 800 MHz juostoje veikiančių laivo BS valdomų judriojo ryšio galinių įrenginių spinduliuotės galia –

0 dBm

Laivo išorėje išmatuotas didžiausias laivo bazinių stočių galios tankis esant 0 dBi matavimo antenos stiprinimo koeficientui –

– 80 dBm 200 kHz pločio dažnių juostoje

Kanalų prieigos ir užėmimo taisyklės

Naudojami trukdžių mažinimo būdai, užtikrinantys bent lygiavertį veiksmingumą, palyginti su šiais GSM standartuose nustatytais trukdžių mažinimo veiksniais:

—

laive naudojamo judriojo ryšio galinio įrenginio imtuvo jautris ir atjungimo ribinė vertė (ACCMIN (2) ir mažiausias RXLEV (3) lygis) dviejų–trijų jūrmylių atstumu nuo bazinės kranto linijos yra lygi – 70 dBm 200 kHz pločio dažnių juostoje arba didesnė, o trijų–dvylikos jūrmylių atstumu nuo bazinės kranto linijos – lygi – 75 dBm 200 kHz pločio dažnių juostoje arba didesnė,

| — | JRL sistemos aukštynkryptėje linijoje naudojamas trūkusis siuntimas (4), |
| --- | --- |

—

JRL sistemos aukštynkryptėje linijoje naudojamas trūkusis siuntimas (4),

| — | nustatoma mažiausia laivo BS paankstinimo (5) vertė. |
| --- | --- |

—

nustatoma mažiausia laivo BS paankstinimo (5) vertė.

---

(1)  1 jūrmylė = 1 852 metrai.

(2)  ACCMIN (RX_LEV_ACCESS_MIN), kaip aprašyta GSM standarte ETSI TS 144 018.

(3)  RXLEV (RXLEV-FULL-SERVING-CELL), kaip aprašyta GSM standarte ETSI TS 148 008.

(4)  Discontinuous transmission (trūkusis siuntimas) (DTX), kaip aprašyta GSM standarte ETSI TS 148 008.

(5)  Timing advance (paankstinimas), kaip aprašyta GSM standarte ETSI TS 144 018.

---

REKOMENDACIJOS

| 20.3.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 72/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 72/42

---

KOMISIJOS REKOMENDACIJA

2010 m. kovo 19 d.

dėl leidimo naudoti judriojo ryšio laivuose paslaugų (JRL paslaugos) sistemas

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/167/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva) (1), ypač į jos 19 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinant Europos informacinės visuomenės strateginę pagrindų politiką i2010 skatinama atvira ir konkurencinga Europos Sąjungos skaitmeninė ekonomika, pabrėžiama, kad IRT – įtraukties ir gyvenimo kokybės gerinimo veiksnys ir kad prieiga prie informacijos ir ryšių išteklių naudinga visose kasdienio gyvenimo srityse. |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinant Europos informacinės visuomenės strateginę pagrindų politiką i2010 skatinama atvira ir konkurencinga Europos Sąjungos skaitmeninė ekonomika, pabrėžiama, kad IRT – įtraukties ir gyvenimo kokybės gerinimo veiksnys ir kad prieiga prie informacijos ir ryšių išteklių naudinga visose kasdienio gyvenimo srityse.

| (2) | Judriojo ryšio paslaugomis laivuose (toliau – JRL paslaugos) naudojamasi Europos Sąjungos teritorinėse jūrose ir tarptautiniuose vandenyse plaukiojančiuose krovininiuose ir keleiviniuose laivuose, ir šios paslaugos dažnai yra europinio arba tarpvalstybinio pobūdžio. Sistemomis, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos (toliau – JRL sistemos), siekiama papildyti esamą judrųjį ryšį, kai veikla vykdoma tose Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje apibrėžtų ES valstybių narių teritorinių jūrų srityse, kurių neaprėpia sausumos judriojo ryšio tinklai. |
| --- | --- |

(2)

Judriojo ryšio paslaugomis laivuose (toliau – JRL paslaugos) naudojamasi Europos Sąjungos teritorinėse jūrose ir tarptautiniuose vandenyse plaukiojančiuose krovininiuose ir keleiviniuose laivuose, ir šios paslaugos dažnai yra europinio arba tarpvalstybinio pobūdžio. Sistemomis, kuriomis naudojantis teikiamos JRL paslaugos (toliau – JRL sistemos), siekiama papildyti esamą judrųjį ryšį, kai veikla vykdoma tose Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje apibrėžtų ES valstybių narių teritorinių jūrų srityse, kurių neaprėpia sausumos judriojo ryšio tinklai.

| (3) | JRL sistema (speciali JRL sistema) paprastai sudaryta iš vienos arba daugiau laive esančių bazinių stotelių (toliau – laivo BS); ja užtikrinama prieiga prie GSM kamieninio tinklo panaudojant tarpinę ryšio (pvz., palydovinio) liniją. Tokios sistemos laivo BS teikia tarptinklinį ryšį laivo keleivių ar įgulos GSM judriojo ryšio galiniams įrenginiams. |
| --- | --- |

(3)

JRL sistema (speciali JRL sistema) paprastai sudaryta iš vienos arba daugiau laive esančių bazinių stotelių (toliau – laivo BS); ja užtikrinama prieiga prie GSM kamieninio tinklo panaudojant tarpinę ryšio (pvz., palydovinio) liniją. Tokios sistemos laivo BS teikia tarptinklinį ryšį laivo keleivių ar įgulos GSM judriojo ryšio galiniams įrenginiams.

| (4) | Šiuo metu komercinės JRL paslaugos teikiamos tik naudojant GSM standartą ir tik 880–915 MHz ir 1 710–1 785 MHz dažnių juostose aukštynkryptei linijai (galinis įrenginys siunčia, o bazinė stotis priima signalus) ir 925–960 MHz ir 1 805–1 880 MHz dažnių juostose žemynkryptei linijai (bazinė stotis siunčia, o galinis įrenginys priima signalus). Tačiau ateityje šios paslaugos gali būti teikiamos ir kitomis antžeminėmis viešojo judriojo ryšio sistemomis, veikiančiomis pagal kitus standartus ir kitose dažnių juostose. |
| --- | --- |

(4)

Šiuo metu komercinės JRL paslaugos teikiamos tik naudojant GSM standartą ir tik 880–915 MHz ir 1 710–1 785 MHz dažnių juostose aukštynkryptei linijai (galinis įrenginys siunčia, o bazinė stotis priima signalus) ir 925–960 MHz ir 1 805–1 880 MHz dažnių juostose žemynkryptei linijai (bazinė stotis siunčia, o galinis įrenginys priima signalus). Tačiau ateityje šios paslaugos gali būti teikiamos ir kitomis antžeminėmis viešojo judriojo ryšio sistemomis, veikiančiomis pagal kitus standartus ir kitose dažnių juostose.

| (5) | Specialių JRL sistemų naudojimą reikėtų atskirti nuo sausumos judriojo elektroninio ryšio tinklų platesnės aprėpties teritorinėse jūrose tiek, kiek tai pagrįsta operatorių teise kurti ir valdyti sausumos judriojo ryšio tinklus. |
| --- | --- |

(5)

Specialių JRL sistemų naudojimą reikėtų atskirti nuo sausumos judriojo elektroninio ryšio tinklų platesnės aprėpties teritorinėse jūrose tiek, kiek tai pagrįsta operatorių teise kurti ir valdyti sausumos judriojo ryšio tinklus.

| (6) | Suderinus JRL paslaugų reguliavimą būtų galima palengvinti šių paslaugų teikimą visoje Europos Sąjungoje ir taip padėti siekti ES bendrosios rinkos tikslų. Tai taip pat padėtų užtikrinti, kad individualūs vartotojai ir verslo klientai galėtų naudotis nenutrūkstamu judriuoju ryšiu ir padidintų naujų jūroje teikiamų ryšio paslaugų galimybes. |
| --- | --- |

(6)

Suderinus JRL paslaugų reguliavimą būtų galima palengvinti šių paslaugų teikimą visoje Europos Sąjungoje ir taip padėti siekti ES bendrosios rinkos tikslų. Tai taip pat padėtų užtikrinti, kad individualūs vartotojai ir verslo klientai galėtų naudotis nenutrūkstamu judriuoju ryšiu ir padidintų naujų jūroje teikiamų ryšio paslaugų galimybes.

| (7) | Valstybės narės, išduodamos leidimus naudoti spektrą JRL paslaugoms teikti, privalo laikytis Direktyvos 2002/21/EB ir 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (2) reikalavimų. Pirmiausia pagal Direktyvos 2002/21/EB 9 straipsnio 1 ir 2 dalis valstybės narės savo teritorijoje turėtų užtikrinti veiksmingą elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymą ir, atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažnius reikia naudoti efektyviai ir veiksmingai, turėtų stengtis suderinti radijo dažnių naudojimą visoje Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

(7)

Valstybės narės, išduodamos leidimus naudoti spektrą JRL paslaugoms teikti, privalo laikytis Direktyvos 2002/21/EB ir 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Leidimų direktyva) (2) reikalavimų. Pirmiausia pagal Direktyvos 2002/21/EB 9 straipsnio 1 ir 2 dalis valstybės narės savo teritorijoje turėtų užtikrinti veiksmingą elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymą ir, atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažnius reikia naudoti efektyviai ir veiksmingai, turėtų stengtis suderinti radijo dažnių naudojimą visoje Europos Sąjungoje.

| (8) | Remiantis Direktyva 2002/21/EB, valstybių narių nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų prisidėti prie vidaus rinkos plėtros, inter alia, Europos lygmeniu šalindamos likusias elektroninių ryšių tinklų, susijusių priemonių ir paslaugų, taip pat elektroninių ryšių paslaugų teikimo kliūtis ir skatindamos kurti ir plėtoti transeuropinius tinklus ir visos Europos paslaugų sąveiką bei ryšį tarp galutinių paslaugos gavėjų. Jos taip pat turėtų skatinti elektroninių ryšių tinklų, elektroninių ryšių paslaugų ir susijusių priemonių bei paslaugų teikimo konkurenciją, inter alia, ragindamos veiksmingai naudoti radijo dažnių ir numeracijos išteklius ir užtikrindamos veiksmingą tų išteklių valdymą. |
| --- | --- |

(8)

Remiantis Direktyva 2002/21/EB, valstybių narių nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų prisidėti prie vidaus rinkos plėtros, inter alia, Europos lygmeniu šalindamos likusias elektroninių ryšių tinklų, susijusių priemonių ir paslaugų, taip pat elektroninių ryšių paslaugų teikimo kliūtis ir skatindamos kurti ir plėtoti transeuropinius tinklus ir visos Europos paslaugų sąveiką bei ryšį tarp galutinių paslaugos gavėjų. Jos taip pat turėtų skatinti elektroninių ryšių tinklų, elektroninių ryšių paslaugų ir susijusių priemonių bei paslaugų teikimo konkurenciją, inter alia, ragindamos veiksmingai naudoti radijo dažnių ir numeracijos išteklius ir užtikrindamos veiksmingą tų išteklių valdymą.

| (9) | Pagal Direktyvą 2002/20/EB, siekiant skatinti plėtoti naujas elektroninių ryšių paslaugas ir europinius ryšių tinklus ir paslaugas, taip pat paslaugų teikėjams ir vartotojams suteikti galimybę turėti naudos iš bendrosios rinkos masto ekonomijos, turėtų būti taikoma kuo mažiau sunkumų kelianti leidimų teikti elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas sistema. |
| --- | --- |

(9)

Pagal Direktyvą 2002/20/EB, siekiant skatinti plėtoti naujas elektroninių ryšių paslaugas ir europinius ryšių tinklus ir paslaugas, taip pat paslaugų teikėjams ir vartotojams suteikti galimybę turėti naudos iš bendrosios rinkos masto ekonomijos, turėtų būti taikoma kuo mažiau sunkumų kelianti leidimų teikti elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas sistema.

| (10) | Pagal Direktyvos 2002/20/EB 3 straipsnio 2 dalį elektroninių ryšių tinklų ar elektroninių ryšių paslaugų teikimui gali būti taikomas tik bendrasis leidimas nepažeidžiant specifinių įpareigojimų, nurodytų 6 straipsnio 2 dalyje, ar naudojimo teisių, nurodytų 5 straipsnyje. |
| --- | --- |

(10)

Pagal Direktyvos 2002/20/EB 3 straipsnio 2 dalį elektroninių ryšių tinklų ar elektroninių ryšių paslaugų teikimui gali būti taikomas tik bendrasis leidimas nepažeidžiant specifinių įpareigojimų, nurodytų 6 straipsnio 2 dalyje, ar naudojimo teisių, nurodytų 5 straipsnyje.

| (11) | Pagal Direktyvos 2002/20/EB 5 straipsnio 1 dalį valstybės narės, kai galima, ypač kai žalingųjų trukdžių tikimybė menka, turėtų nereikalauti, kad būtų suteiktos individualios radijo dažnių naudojimo teisės, bet tokių radijo dažnių naudojimo sąlygas įtrauktų į bendrąjį leidimą. |
| --- | --- |

(11)

Pagal Direktyvos 2002/20/EB 5 straipsnio 1 dalį valstybės narės, kai galima, ypač kai žalingųjų trukdžių tikimybė menka, turėtų nereikalauti, kad būtų suteiktos individualios radijo dažnių naudojimo teisės, bet tokių radijo dažnių naudojimo sąlygas įtrauktų į bendrąjį leidimą.

| (12) | Jei įvykdytos Komisijos sprendime 2010/166/ES (3) nustatytos techninės sąlygos, žalingųjų trukdžių dėl JRL veikimo pavojus būtų nežymus, todėl iš esmės valstybės narės turėtų suteikti bendruosius leidimus naudoti radijo spektrą JRL paslaugoms teikti. |
| --- | --- |

(12)

Jei įvykdytos Komisijos sprendime 2010/166/ES (3) nustatytos techninės sąlygos, žalingųjų trukdžių dėl JRL veikimo pavojus būtų nežymus, todėl iš esmės valstybės narės turėtų suteikti bendruosius leidimus naudoti radijo spektrą JRL paslaugoms teikti.

| (13) | Kai kuriose valstybėse narėse taikomos individualios spektro naudojimo JRL paslaugoms teikti teisės. Tokią leidimų tvarką reikėtų persvarstyti, atsižvelgiant ir į JRL paslaugų teikimo valstybių narių teritorinėse jūrose patirtį. |
| --- | --- |

(13)

Kai kuriose valstybėse narėse taikomos individualios spektro naudojimo JRL paslaugoms teikti teisės. Tokią leidimų tvarką reikėtų persvarstyti, atsižvelgiant ir į JRL paslaugų teikimo valstybių narių teritorinėse jūrose patirtį.

| (14) | Pagal 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/114/EB, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 87/372/EEB dėl dažnių juostų, kurios turi būti paliktos viešajam paneuropiniam koriniam skaitmeniniam antžeminiam judriajam ryšiui suderintai diegti Bendrijoje (4) 1 straipsnį valstybės narės turėtų išnagrinėti, ar dėl galiojančio 900 MHz dažnių juostos paskyrimo konkuruojantiems judriojo ryšio operatoriams jų teritorijoje galėtų būti iškreipta konkurencija susijusiose judriojo ryšio rinkose, ir imtis priemonių pagal Direktyvos 2002/20/EB 14 straipsnį. Prireikus valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę pasinaudoti proga pakeisti esamas sausumos judriojo ryšio tinklų operatoriams suteiktas išskirtines naudojimo teises, kad pagal jas atitinkamuose dažniuose būtų galima teikti JRL paslaugas. |
| --- | --- |

(14)

Pagal 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/114/EB, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 87/372/EEB dėl dažnių juostų, kurios turi būti paliktos viešajam paneuropiniam koriniam skaitmeniniam antžeminiam judriajam ryšiui suderintai diegti Bendrijoje (4) 1 straipsnį valstybės narės turėtų išnagrinėti, ar dėl galiojančio 900 MHz dažnių juostos paskyrimo konkuruojantiems judriojo ryšio operatoriams jų teritorijoje galėtų būti iškreipta konkurencija susijusiose judriojo ryšio rinkose, ir imtis priemonių pagal Direktyvos 2002/20/EB 14 straipsnį. Prireikus valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę pasinaudoti proga pakeisti esamas sausumos judriojo ryšio tinklų operatoriams suteiktas išskirtines naudojimo teises, kad pagal jas atitinkamuose dažniuose būtų galima teikti JRL paslaugas.

| (15) | Valstybės narės turėtų keistis informacija tarpusavyje ir pateikti ją Komisijai, siekdamos išspręsti problemas, susijusias su teikiant JRL paslaugas sukeliamais žalingaisiais trukdžiais. Jei Ryšių komitetas ir Radijo spektro komitetas galėtų palengvinti tokių klausimų sprendimą, Komisija turėtų informuoti šiuos komitetus. |
| --- | --- |

(15)

Valstybės narės turėtų keistis informacija tarpusavyje ir pateikti ją Komisijai, siekdamos išspręsti problemas, susijusias su teikiant JRL paslaugas sukeliamais žalingaisiais trukdžiais. Jei Ryšių komitetas ir Radijo spektro komitetas galėtų palengvinti tokių klausimų sprendimą, Komisija turėtų informuoti šiuos komitetus.

| (16) | Pagal 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (5) valstybės narės turėtų užtikrinti, kad galutiniams paslaugų gavėjams ir vartotojams būtų prieinama skaidri ir naujausia informacija apie taikomas viešai prieinamų telefono ryšio paslaugų kainas ir tarifus, taip pat įprastines prieigos ir naudojimo sąlygas. Direktyvoje valstybės narės taip pat raginamos užtikrinti, kad, užsisakydami paslaugas, kurias teikiant užtikrinamas sujungimas ir (arba) prieiga prie viešojo telefono ryšio tinklo, vartotojai turėtų teisę su įmone ar įmonėmis, teikiančiomis tokias paslaugas, sudaryti sutartį, kurioje, be kitų dalykų, būtų nurodyta informacija apie kainas, tarifus ir būdus, kaip galima gauti naujausią informaciją apie visus taikomus tarifus ir mokesčius už priežiūrą. |
| --- | --- |

(16)

Pagal 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis (Universaliųjų paslaugų direktyva) (5) valstybės narės turėtų užtikrinti, kad galutiniams paslaugų gavėjams ir vartotojams būtų prieinama skaidri ir naujausia informacija apie taikomas viešai prieinamų telefono ryšio paslaugų kainas ir tarifus, taip pat įprastines prieigos ir naudojimo sąlygas. Direktyvoje valstybės narės taip pat raginamos užtikrinti, kad, užsisakydami paslaugas, kurias teikiant užtikrinamas sujungimas ir (arba) prieiga prie viešojo telefono ryšio tinklo, vartotojai turėtų teisę su įmone ar įmonėmis, teikiančiomis tokias paslaugas, sudaryti sutartį, kurioje, be kitų dalykų, būtų nurodyta informacija apie kainas, tarifus ir būdus, kaip galima gauti naujausią informaciją apie visus taikomus tarifus ir mokesčius už priežiūrą.

| (17) | Teikiant JRL paslaugas neturėtų būti pažeidžiamos tarptautinės sutartys, susijusios su jūrų saugumu ir (arba) viešuoju saugumu. |
| --- | --- |

(17)

Teikiant JRL paslaugas neturėtų būti pažeidžiamos tarptautinės sutartys, susijusios su jūrų saugumu ir (arba) viešuoju saugumu.

| (18) | Bendrosios leidimų naudoti spektrą JRL paslaugoms teikti išdavimo Europos Sąjungoje tvarkos reguliavimo ir techninė dalys turėtų būti peržiūrimos siekiant užtikrinti, kad jos ir toliau būtų pakankamos siekiant išvengti žalingųjų trukdžių, o jeigu šio tikslo pasiekti nepavyksta, turi būti apsvarstytos atitinkamos priemonės padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(18)

Bendrosios leidimų naudoti spektrą JRL paslaugoms teikti išdavimo Europos Sąjungoje tvarkos reguliavimo ir techninė dalys turėtų būti peržiūrimos siekiant užtikrinti, kad jos ir toliau būtų pakankamos siekiant išvengti žalingųjų trukdžių, o jeigu šio tikslo pasiekti nepavyksta, turi būti apsvarstytos atitinkamos priemonės padėčiai ištaisyti.

| (19) | Šioje rekomendacijoje numatytos priemonės atitinka Ryšių komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(19)

Šioje rekomendacijoje numatytos priemonės atitinka Ryšių komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

| 1. | Šia rekomendacija siekiama suderinti nacionalines leidimų naudoti radijo spektrą judriojo ryšio laivuose paslaugoms (JRL paslaugos) valstybių narių teritorinėse jūrose teikti išdavimo sąlygas ir tvarką ir taip palengvinti tokių paslaugų diegimą visoje Europos Sąjungoje, išvengiant JRL paslaugų žalingųjų trukdžių sausumos judriojo elektroninio ryšio paslaugoms.
  Šioje rekomendacijoje nurodytos nacionalinės leidimų išdavimo sąlygos ir tvarka taikomos nepažeidžiant jūrų saugumo ir viešojo saugumo teisinių įpareigojimų ir JRL paslaugoms teikti naudojamus įrenginius reglamentuojančių valstybių narių teisės aktų, priimtų laikantis Europos Sąjungos teisės aktų, ypač 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (6) ir kitų taikomų ES ir tarptautinių dokumentų, susijusių su laivybos įranga. |
| --- | --- |

1.

Šia rekomendacija siekiama suderinti nacionalines leidimų naudoti radijo spektrą judriojo ryšio laivuose paslaugoms (JRL paslaugos) valstybių narių teritorinėse jūrose teikti išdavimo sąlygas ir tvarką ir taip palengvinti tokių paslaugų diegimą visoje Europos Sąjungoje, išvengiant JRL paslaugų žalingųjų trukdžių sausumos judriojo elektroninio ryšio paslaugoms.

Šioje rekomendacijoje nurodytos nacionalinės leidimų išdavimo sąlygos ir tvarka taikomos nepažeidžiant jūrų saugumo ir viešojo saugumo teisinių įpareigojimų ir JRL paslaugoms teikti naudojamus įrenginius reglamentuojančių valstybių narių teisės aktų, priimtų laikantis Europos Sąjungos teisės aktų, ypač 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (6) ir kitų taikomų ES ir tarptautinių dokumentų, susijusių su laivybos įranga.

| 2. | Judriojo ryšio paslaugos laivuose (JRL paslaugos) – Direktyvos 2002/21/EB 2 straipsnio c dalyje apibrėžtos elektroninių ryšių paslaugos, kurias teikia įmonė, kad sudarytų galimybę laive esantiems asmenims bendrauti GSM sistemos viešojo ryšio tinklais tiesiogiai nesijungiant prie sausumos judriojo ryšio tinklų. |
| --- | --- |

2.

Judriojo ryšio paslaugos laivuose (JRL paslaugos) – Direktyvos 2002/21/EB 2 straipsnio c dalyje apibrėžtos elektroninių ryšių paslaugos, kurias teikia įmonė, kad sudarytų galimybę laive esantiems asmenims bendrauti GSM sistemos viešojo ryšio tinklais tiesiogiai nesijungiant prie sausumos judriojo ryšio tinklų.

| 3. | Ši rekomendacija taikoma išduodant leidimus naudoti radijo spektrą Sprendime 2010/166/ES nustatytose dažnių juostose JRL paslaugoms Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje apibrėžtose valstybių narių teritorinėse jūrose teikti. Šios rekomendacijos taikymo sritis neapima JRL paslaugų teikimo atviroje jūroje, laivų ir kosminių stočių palydovinio ryšio ir judriojo palydovinio ryšio paslaugų teikimo laive esantiems galutiniams paslaugų gavėjams. |
| --- | --- |

3.

Ši rekomendacija taikoma išduodant leidimus naudoti radijo spektrą Sprendime 2010/166/ES nustatytose dažnių juostose JRL paslaugoms Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje apibrėžtose valstybių narių teritorinėse jūrose teikti. Šios rekomendacijos taikymo sritis neapima JRL paslaugų teikimo atviroje jūroje, laivų ir kosminių stočių palydovinio ryšio ir judriojo palydovinio ryšio paslaugų teikimo laive esantiems galutiniams paslaugų gavėjams.

| 4. | Ne vėliau kaip per dvylika mėnesių nuo šios rekomendacijos priėmimo valstybės narės turėtų imtis visų reikalingų veiksmų, kad galėtų leisti pagal Sprendimą 2010/166/ES suteiktose dažnių juostose arba šių dažnių juostų dalyse naudoti spektrą atitinkamai JRL paslaugoms savo teritorinėse jūrose tose valstybėse narėse registruotuose laivuose ir JRL paslaugoms savo teritorinėse jūrose teikti. |
| --- | --- |

4.

Ne vėliau kaip per dvylika mėnesių nuo šios rekomendacijos priėmimo valstybės narės turėtų imtis visų reikalingų veiksmų, kad galėtų leisti pagal Sprendimą 2010/166/ES suteiktose dažnių juostose arba šių dažnių juostų dalyse naudoti spektrą atitinkamai JRL paslaugoms savo teritorinėse jūrose tose valstybėse narėse registruotuose laivuose ir JRL paslaugoms savo teritorinėse jūrose teikti.

| 5. | Valstybės narės neturėtų leisti naudoti spektro JRL paslaugoms teikti, jei toks naudojimas neatitinka Sprendime 2010/166/ES nustatytų techninių sąlygų. |
| --- | --- |

5.

Valstybės narės neturėtų leisti naudoti spektro JRL paslaugoms teikti, jei toks naudojimas neatitinka Sprendime 2010/166/ES nustatytų techninių sąlygų.

| 6. | Valstybės narės gali reikalauti, kad JRL sistemos veiktų tik konkrečiose dažnių juostose arba dažnių juostų dalyse, pagal Sprendimą 2010/166/ES suteiktose naudoti JRL sistemoms tų valstybių teritorinėse jūrose. |
| --- | --- |

6.

Valstybės narės gali reikalauti, kad JRL sistemos veiktų tik konkrečiose dažnių juostose arba dažnių juostų dalyse, pagal Sprendimą 2010/166/ES suteiktose naudoti JRL sistemoms tų valstybių teritorinėse jūrose.

| 7. | Valstybės narės turėtų taikyti bendrąjį leidimą naudoti spektrą JRL paslaugoms teikti. Nepažeidžiant Direktyvos 2002/20/EB 5 straipsnio 1 dalies, kai taikomos individualios spektro naudojimo JRL paslaugoms teikti teisės, valstybės narės turėtų iš naujo įvertinti, ar reikia taikyti tokias individualias teises, siekdamos kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip per trejus metus nuo šios rekomendacijos priėmimo, įtraukti su tokiomis teisėmis susijusias sąlygas į bendrojo leidimo išdavimo tvarką. |
| --- | --- |

7.

Valstybės narės turėtų taikyti bendrąjį leidimą naudoti spektrą JRL paslaugoms teikti. Nepažeidžiant Direktyvos 2002/20/EB 5 straipsnio 1 dalies, kai taikomos individualios spektro naudojimo JRL paslaugoms teikti teisės, valstybės narės turėtų iš naujo įvertinti, ar reikia taikyti tokias individualias teises, siekdamos kuo anksčiau, bet ne vėliau kaip per trejus metus nuo šios rekomendacijos priėmimo, įtraukti su tokiomis teisėmis susijusias sąlygas į bendrojo leidimo išdavimo tvarką.

| 8. | Ne vėliau kaip po dvylikos mėnesių nuo šios rekomendacijos priėmimo valstybės narės neturėtų reikalauti papildomų leidimų naudoti spektrą, skirtą JRL paslaugoms jų teritorinėse jūrose teikti, jei atitinkamai JRL sistemai, taikydama savo leidimų išdavimo tvarką ir šią rekomendaciją, leidimą naudoti spektrą jau suteikė kita valstybė narė. |
| --- | --- |

8.

Ne vėliau kaip po dvylikos mėnesių nuo šios rekomendacijos priėmimo valstybės narės neturėtų reikalauti papildomų leidimų naudoti spektrą, skirtą JRL paslaugoms jų teritorinėse jūrose teikti, jei atitinkamai JRL sistemai, taikydama savo leidimų išdavimo tvarką ir šią rekomendaciją, leidimą naudoti spektrą jau suteikė kita valstybė narė.

| 9. | Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę nereikalauti papildomų leidimų naudoti spektrą JRL paslaugoms jų teritorinėse jūrose trečiosiose šalyse registruotuose laivuose teikti, jei leidimas naudoti spektrą JRL paslaugoms tokiuose laivuose teikti jau suteiktas atitinkamose šalyse taikant tas pačias sąlygas, kaip nustatytos Sprendime 2010/166/ES. |
| --- | --- |

9.

Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę nereikalauti papildomų leidimų naudoti spektrą JRL paslaugoms jų teritorinėse jūrose trečiosiose šalyse registruotuose laivuose teikti, jei leidimas naudoti spektrą JRL paslaugoms tokiuose laivuose teikti jau suteiktas atitinkamose šalyse taikant tas pačias sąlygas, kaip nustatytos Sprendime 2010/166/ES.

| 10. | Prireikus valstybės narės, kurios prieš priimant šią rekomendaciją suteikė JRL sistemoms skirtose dažnių juostose arba dažnių juostų dalyse išskirtines individualias naudojimo teises teikti sausumos judriojo elektroninio ryšio tinklus ir (arba) paslaugas, kurie teikiami ir šių valstybių narių teritorinėse jūrose, per pirmą tokių išskirtinių naudojimo teisių peržiūrą, pakeitimą, pratęsimą ar atnaujinimą pagal ES arba nacionalinius teisės aktus turėtų atitinkamai pakeisti tokias naudojimo teises ir taip suteikti galimybę naudoti JRL sistemas jų teritorinėse jūrose. Kol bus atlikta tokia pirma peržiūra, pakeitimas, pratęsimas ar atnaujinimas, šios valstybės narės turėtų skatinti teikti JRL paslaugas jų teritorinėse jūrose, remdamosi prekybos spektru, bendro spektro naudojimo ar kitais analogiškais susitarimais su sausumos judriojo ryšio operatoriais, kurie naudojasi atitinkamomis išskirtinėmis teisėmis. |
| --- | --- |

10.

Prireikus valstybės narės, kurios prieš priimant šią rekomendaciją suteikė JRL sistemoms skirtose dažnių juostose arba dažnių juostų dalyse išskirtines individualias naudojimo teises teikti sausumos judriojo elektroninio ryšio tinklus ir (arba) paslaugas, kurie teikiami ir šių valstybių narių teritorinėse jūrose, per pirmą tokių išskirtinių naudojimo teisių peržiūrą, pakeitimą, pratęsimą ar atnaujinimą pagal ES arba nacionalinius teisės aktus turėtų atitinkamai pakeisti tokias naudojimo teises ir taip suteikti galimybę naudoti JRL sistemas jų teritorinėse jūrose. Kol bus atlikta tokia pirma peržiūra, pakeitimas, pratęsimas ar atnaujinimas, šios valstybės narės turėtų skatinti teikti JRL paslaugas jų teritorinėse jūrose, remdamosi prekybos spektru, bendro spektro naudojimo ar kitais analogiškais susitarimais su sausumos judriojo ryšio operatoriais, kurie naudojasi atitinkamomis išskirtinėmis teisėmis.

| 11. | Valstybės narės turėtų aktyviai, konstruktyviai ir laikydamosi solidarumo principų bendradarbiauti, prireikus taikydamos esamas procedūras, kai reikia spręsti bet kokias problemas, susijusias su žalingaisiais trukdžiais, kurie, kaip manoma, sukeliami naudojant JRL sistemas. |
| --- | --- |

11.

Valstybės narės turėtų aktyviai, konstruktyviai ir laikydamosi solidarumo principų bendradarbiauti, prireikus taikydamos esamas procedūras, kai reikia spręsti bet kokias problemas, susijusias su žalingaisiais trukdžiais, kurie, kaip manoma, sukeliami naudojant JRL sistemas.

| 12. | Apie žalinguosius trukdžius, kurie, kaip manoma, sukeliami naudojant kitos valstybės narės jurisdikcijai priklausančią JRL sistemą, valstybės narės turėtų nedelsdamos pranešti tai valstybei narei ir informuoti Komisiją. Prireikus Komisija apie minėtas problemas turėtų informuoti Ryšių komitetą ir Radijo spektro komitetą, kad būtų galima šias problemas išspręsti. |
| --- | --- |

12.

Apie žalinguosius trukdžius, kurie, kaip manoma, sukeliami naudojant kitos valstybės narės jurisdikcijai priklausančią JRL sistemą, valstybės narės turėtų nedelsdamos pranešti tai valstybei narei ir informuoti Komisiją. Prireikus Komisija apie minėtas problemas turėtų informuoti Ryšių komitetą ir Radijo spektro komitetą, kad būtų galima šias problemas išspręsti.

| 13. | Valstybės narės, kurių jurisdikcijai priklauso JRL sistemos, kurios, kaip įtariama, kelia žalinguosius trukdžius kitos valstybės narės teritorijoje teikiamoms paslaugoms, turėtų reaguoti į pranešimą ir nedelsdamos pašalinti tokius trukdžius. |
| --- | --- |

13.

Valstybės narės, kurių jurisdikcijai priklauso JRL sistemos, kurios, kaip įtariama, kelia žalinguosius trukdžius kitos valstybės narės teritorijoje teikiamoms paslaugoms, turėtų reaguoti į pranešimą ir nedelsdamos pašalinti tokius trukdžius.

| 14. | Valstybės narės turėtų imtis visų reikiamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad vartotojai ir galutiniai paslaugų gavėjai būtų tinkamai informuojami apie naudojimosi JRL paslaugomis sąlygas. |
| --- | --- |

14.

Valstybės narės turėtų imtis visų reikiamų priemonių siekdamos užtikrinti, kad vartotojai ir galutiniai paslaugų gavėjai būtų tinkamai informuojami apie naudojimosi JRL paslaugomis sąlygas.

| 15. | Valstybės narės turėtų prižiūrėti, kaip naudojamas spektras JRL paslaugoms teikti, ypač tikrinti, ar nesukeliami žalingieji trukdžiai ir nėra galimybės juos sukelti, ir pranešti savo išvadas Komisijai, kad prireikus šią rekomendaciją būtų galima laiku peržiūrėti. |
| --- | --- |

15.

Valstybės narės turėtų prižiūrėti, kaip naudojamas spektras JRL paslaugoms teikti, ypač tikrinti, ar nesukeliami žalingieji trukdžiai ir nėra galimybės juos sukelti, ir pranešti savo išvadas Komisijai, kad prireikus šią rekomendaciją būtų galima laiku peržiūrėti.

Priimta Briuselyje 2010 m. kovo 19 d.

Komisijos vardu

Neelie KROES

Pirmininko pavaduotoja

---

(1)  OL L 108, 2002 4 24, p. 33.

1

(2)  OL L 108, 2002 4 24, p. 21.

2

(3)  Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 38

3

(4)  OL L 274, 2009 10 20, p. 25.

4

(5)  OL L 108, 2002 4 24, p. 51.

5

(6)  OL L 91, 1999 4 7, p. 10.

6

---