# Az Európai Unió L 72/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.072.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 72 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. március 20. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.072.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 72

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. március 20.

---

| Tartalom | | I.   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Tanács 2010/23/EU irányelve (2010. március 16.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a fordított adózási mechanizmus bizonyos csalásra alkalmas szolgáltatásokra vonatkozó választható és ideiglenes alkalmazása tekintetében történő módosításáról | 1 |

Tartalom

I.   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

A Tanács 2010/23/EU irányelve (2010. március 16.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a fordított adózási mechanizmus bizonyos csalásra alkalmas szolgáltatásokra vonatkozó választható és ideiglenes alkalmazása tekintetében történő módosításáról

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 234/2010/EU rendelete (2010. március 19.) a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról | 3 |
| | | A Bizottság 235/2010/EU rendelete (2010. március 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 13 |
| | | A Bizottság 236/2010/EU rendelete (2010. március 19.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 15 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2010/19/EU irányelve (2010. március 9.) a 91/226/EGK tanácsi irányelvnek és a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak a felcsapódó víz elleni védelme területén a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából történő módosításáról (
  1
  ) | 17 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/166/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. március 19.) az Európai Unió területén a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások) rádióspektrum-használatának harmonizált feltételeiről
  (az értesítés a C(2010) 1644. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 38 |
| | | AJÁNLÁSOK |
| | | 2010/167/EU |
| | * | A Bizottság ajánlása (2010. március 19.) a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatást (MCV-szolgáltatás) nyújtó rendszerek engedélyezéséről (
  1
  ) | 42 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság 234/2010/EU rendelete (2010. március 19.) a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról

3

A Bizottság 235/2010/EU rendelete (2010. március 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

13

A Bizottság 236/2010/EU rendelete (2010. március 19.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

15

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2010/19/EU irányelve (2010. március 9.) a 91/226/EGK tanácsi irányelvnek és a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak a felcsapódó víz elleni védelme területén a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából történő módosításáról (
  1
  )

1

17

HATÁROZATOK

2010/166/EU

*

A Bizottság határozata (2010. március 19.) az Európai Unió területén a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások) rádióspektrum-használatának harmonizált feltételeiről
  (az értesítés a C(2010) 1644. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 1644. számú dokumentummal történt)

1

38

AJÁNLÁSOK

2010/167/EU

*

A Bizottság ajánlása (2010. március 19.) a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatást (MCV-szolgáltatás) nyújtó rendszerek engedélyezéséről (
  1
  )

1

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I. Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 20.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/1

---

A TANÁCS 2010/23/EU IRÁNYELVE

(2010. március 16.)

a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a fordított adózási mechanizmus bizonyos csalásra alkalmas szolgáltatásokra vonatkozó választható és ideiglenes alkalmazása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A 2006/112/EK tanácsi irányelv (3) úgy rendelkezik, hogy a héát az adóztatandó termékértékesítést vagy szolgáltatást végző adóalany köteles megfizetni. Határokon átnyúló ügyletek és egyes nagy kockázatot jelentő belföldi ágazatok – mint például az építési szektor és a hulladékgazdálkodás – esetében azonban előírható, hogy a héafizetési kötelezettség arra a személyre tevődjön át, akinek a részére az adóköteles termékértékesítést vagy szolgáltatást teljesítették. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/112/EK tanácsi irányelv (3) úgy rendelkezik, hogy a héát az adóztatandó termékértékesítést vagy szolgáltatást végző adóalany köteles megfizetni. Határokon átnyúló ügyletek és egyes nagy kockázatot jelentő belföldi ágazatok – mint például az építési szektor és a hulladékgazdálkodás – esetében azonban előírható, hogy a héafizetési kötelezettség arra a személyre tevődjön át, akinek a részére az adóköteles termékértékesítést vagy szolgáltatást teljesítették.

| (2) | A héacsalások súlyosságára tekintettel lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok ideiglenes jelleggel olyan mechanizmust alkalmazzanak, amelynek keretében az adófizetési kötelezettség áttevődik arra a személyre, akire a 2003/87/EK irányelv (4) 3. cikkében meghatározott üvegházhatású gázok kibocsátási egységeit, valamint az említett irányelvnek való megfelelés céljára felhasználható más egységeket átruházták. |
| --- | --- |

(2)

A héacsalások súlyosságára tekintettel lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok ideiglenes jelleggel olyan mechanizmust alkalmazzanak, amelynek keretében az adófizetési kötelezettség áttevődik arra a személyre, akire a 2003/87/EK irányelv (4) 3. cikkében meghatározott üvegházhatású gázok kibocsátási egységeit, valamint az említett irányelvnek való megfelelés céljára felhasználható más egységeket átruházták.

| (3) | Az említett mechanizmusnak az általános alkalmazástól eltérő bevezetése ezen szolgáltatások esetében, amelyek a közelmúltbeli tapasztalatok alapján különösen alkalmasak csalásra, nem érintheti hátrányosan a héarendszer alapelveit, mint például a többfázisú fizetést. |
| --- | --- |

(3)

Az említett mechanizmusnak az általános alkalmazástól eltérő bevezetése ezen szolgáltatások esetében, amelyek a közelmúltbeli tapasztalatok alapján különösen alkalmasak csalásra, nem érintheti hátrányosan a héarendszer alapelveit, mint például a többfázisú fizetést.

| (4) | A tagállamoknak értékelő jelentést kell készíteniük a mechanizmus alkalmazásáról, ezzel segítve a mechanizmus hatékonyságának vizsgálatát. |
| --- | --- |

(4)

A tagállamoknak értékelő jelentést kell készíteniük a mechanizmus alkalmazásáról, ezzel segítve a mechanizmus hatékonyságának vizsgálatát.

| (5) | Annak érdekében, hogy a mechanizmus alkalmazásának a csalárd tevékenységekre gyakorolt hatása átlátható módon értékelhető legyen, a tagállamok értékelő jelentéseinek a tagállamok által előre meghatározott kritériumokon kell alapulniuk. Az említett értékelésnek egyértelműen fel kell mérnie a csalásoknak a mechanizmus alkalmazását megelőző és azt követő mértékét, valamint a csalárd tevékenységekre jellemző tendenciák ebből eredő változását, beleértve más szolgáltatások értékesítését is. A jelentésben értékelni kell az előírt kötelezettségeknek való megfelelés érdekében az adóalanyoknál jelentkező költségeket is. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy a mechanizmus alkalmazásának a csalárd tevékenységekre gyakorolt hatása átlátható módon értékelhető legyen, a tagállamok értékelő jelentéseinek a tagállamok által előre meghatározott kritériumokon kell alapulniuk. Az említett értékelésnek egyértelműen fel kell mérnie a csalásoknak a mechanizmus alkalmazását megelőző és azt követő mértékét, valamint a csalárd tevékenységekre jellemző tendenciák ebből eredő változását, beleértve más szolgáltatások értékesítését is. A jelentésben értékelni kell az előírt kötelezettségeknek való megfelelés érdekében az adóalanyoknál jelentkező költségeket is.

| (6) | Minden egyes tagállam, amely területén az ezen irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások tekintetében a csalárd tevékenységekre jellemző tendenciákban változást észlel, erről jelentést készít. |
| --- | --- |

(6)

Minden egyes tagállam, amely területén az ezen irányelv hatálya alá tartozó szolgáltatások tekintetében a csalárd tevékenységekre jellemző tendenciákban változást észlel, erről jelentést készít.

| (7) | Annak érdekében, hogy az említett mechanizmus alkalmazására minden tagállamnak lehetősége legyen, szükséges erre vonatkozóan módosítani a 2006/112/EK irányelvet. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy az említett mechanizmus alkalmazására minden tagállamnak lehetősége legyen, szükséges erre vonatkozóan módosítani a 2006/112/EK irányelvet.

| (8) | Mivel ezen irányelv célját, azaz a héacsalásoknak a meglévő uniós szabályoktól eltérő ideiglenes intézkedéssel történő visszaszorítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(8)

Mivel ezen irányelv célját, azaz a héacsalásoknak a meglévő uniós szabályoktól eltérő ideiglenes intézkedéssel történő visszaszorítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért az uniós szinten jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (9) | A 2006/112/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(9)

A 2006/112/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelvben a következő cikk kerül beillesztésre:

„199a. cikk

(1)   A tagállamok 2015. június 30-ig, legalább kétéves időszakra előírhatják, hogy a héa megfizetéséért felelős személy az az adóalany, akinek a részére az alábbi ügyletek bármelyikét teljesítették:

| a) | az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (5) 3. cikkében meghatározott, üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó, az említett irányelv 12. cikke szerint átruházható egységek átruházása; |
| --- | --- |

a)

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló, 2003. október 13-i 2003/87/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelv (5) 3. cikkében meghatározott, üvegházhatású gázok kibocsátására vonatkozó, az említett irányelv 12. cikke szerint átruházható egységek átruházása;

| b) | más, a gazdasági szereplők által az említett irányelvnek való megfelelés céljából felhasználható egységek átruházása. |
| --- | --- |

b)

más, a gazdasági szereplők által az említett irányelvnek való megfelelés céljából felhasználható egységek átruházása.

(2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdésben előírt mechanizmus alkalmazásáról annak bevezetésekor, és a Bizottság rendelkezésére bocsátják a következő információkat:

| a) | nyilatkozatot a mechanizmust alkalmazó intézkedés hatályáról, valamint a kísérő intézkedések részletes leírását, beleértve az adóalanyokat terhelő bármely bevallási kötelezettséget és bármely ellenőrző intézkedést; |
| --- | --- |

a)

nyilatkozatot a mechanizmust alkalmazó intézkedés hatályáról, valamint a kísérő intézkedések részletes leírását, beleértve az adóalanyokat terhelő bármely bevallási kötelezettséget és bármely ellenőrző intézkedést;

| b) | azokat az értékelési kritériumokat, amelyek lehetővé teszik a mechanizmus alkalmazását megelőzően, illetve azt követően az (1) bekezdésben felsorolt szolgáltatásokkal kapcsolatban elkövetett, illetve más szolgáltatásokkal kapcsolatban elkövetett csalások összehasonlítását, valamint a más típusú csalárd tevékenységek tekintetében esetlegesen bekövetkezett növekedés felmérését; |
| --- | --- |

b)

azokat az értékelési kritériumokat, amelyek lehetővé teszik a mechanizmus alkalmazását megelőzően, illetve azt követően az (1) bekezdésben felsorolt szolgáltatásokkal kapcsolatban elkövetett, illetve más szolgáltatásokkal kapcsolatban elkövetett csalások összehasonlítását, valamint a más típusú csalárd tevékenységek tekintetében esetlegesen bekövetkezett növekedés felmérését;

| c) | a mechanizmust alkalmazó intézkedés alkalmazásának kezdetét és érvényességének időtartamát. |
| --- | --- |

c)

a mechanizmust alkalmazó intézkedés alkalmazásának kezdetét és érvényességének időtartamát.

(3)   Az (1) bekezdésben előírt mechanizmust alkalmazó tagállamok a (2) bekezdés b) pontjában előírt értékelési kritériumok alapján legkésőbb 2014. június 30-ig jelentést nyújtanak be a Bizottság számára. A jelentésben egyértelműen jelezni kell, hogy melyek a bizalmasan kezelendő, illetve a nyilvánosságra hozható információk.

A jelentésben részletesen értékelni kell az intézkedés általános eredményességét és hatékonyságát, különös tekintettel a következőkre:

| a) | az intézkedés hatálya alá tartozó szolgáltatásokkal kapcsolatban elkövetett csalásokra gyakorolt hatás; |
| --- | --- |

a)

az intézkedés hatálya alá tartozó szolgáltatásokkal kapcsolatban elkövetett csalásokra gyakorolt hatás;

| b) | a csalások esetleges áthelyeződése termékekre vagy más szolgáltatásokra; |
| --- | --- |

b)

a csalások esetleges áthelyeződése termékekre vagy más szolgáltatásokra;

| c) | az intézkedésnek való megfelelésnek az adóalanyoknál jelentkező költségei. |
| --- | --- |

c)

az intézkedésnek való megfelelésnek az adóalanyoknál jelentkező költségei.

(4)   Minden tagállam, amely e cikk hatálybalépésétől kezdődően az (1) bekezdésben felsorolt szolgáltatásokkal kapcsolatban elkövetett csalások tendenciáiban változást észlel, erről legkésőbb 2014. június 30-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak.

2. cikk

A 2006/112/EK irányelv 199a. cikkének (1) bekezdésében előírt mechanizmus alkalmazását választó tagállamok a mechanizmus alkalmazásának megkezdésekor tájékoztatják a Bizottságot a mechanizmust tartalmazó intézkedéseik rendelkezéseiről.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

4. cikk

Ezt az irányelvet 2015. június 30-ig kell alkalmazni.

5. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

6. cikk

Ezt az irányelvet az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2010. március 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

E. SALGADO

---

(1)  2010. február 10-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  2010. január 21-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

4

(5)  HL L 275., 2003.10.25., 32. o”.

5

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 20.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/3

---

A BIZOTTSÁG 234/2010/EU RENDELETE

(2010. március 19.)

a gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról

(kodifikált változat)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (1) és különösen annak 170. és 187. cikkére, összefüggésben a 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendeletet (2) több alkalommal (3) jelentősen módosították. Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A gabonafélékkel kapcsolatos export-visszatérítés nyújtására és a gabonafélék piacán bekövetkező zavarok esetén hozandó intézkedésekre vonatkozóan az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának egyes részletes szabályainak megállapításáról szóló, 1995. június 29-i 1501/95/EK bizottsági rendeletet (2) több alkalommal (3) jelentősen módosították. Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt a rendeletet kodifikálni kell.

| (2) | A mezőgazdasági piacok közös szervezése körébe tartozó egyes termékekre export-visszatérítéseket, korrekciós összegeket és exportadókat kell rögzíteni, mint különleges intézkedést a piacon bekövetkező zavarok esetére, egyes olyan kritériumokkal összhangban, amelyek lehetővé teszik az ilyen termékek uniós piaci és a világpiaci jegyzési árfolyamai és árai közötti különbségek fedezését. |
| --- | --- |

(2)

A mezőgazdasági piacok közös szervezése körébe tartozó egyes termékekre export-visszatérítéseket, korrekciós összegeket és exportadókat kell rögzíteni, mint különleges intézkedést a piacon bekövetkező zavarok esetére, egyes olyan kritériumokkal összhangban, amelyek lehetővé teszik az ilyen termékek uniós piaci és a világpiaci jegyzési árfolyamai és árai közötti különbségek fedezését.

| (3) | A világpiacon a különböző exportáló országok által kínált gabonafélék árai között eltérés van, figyelembe kell venni főként a különféle belföldi szállítási költségeket, a visszatérítést pedig az Unión belüli reprezentatív árak és a világpiacon tapasztalható legkedvezőbb árfolyamok és árak közötti különbség figyelembevételével kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(3)

A világpiacon a különböző exportáló országok által kínált gabonafélék árai között eltérés van, figyelembe kell venni főként a különféle belföldi szállítási költségeket, a visszatérítést pedig az Unión belüli reprezentatív árak és a világpiacon tapasztalható legkedvezőbb árfolyamok és árak közötti különbség figyelembevételével kell rögzíteni.

| (4) | A lisztfélék, a durva és finom őrlemények és a maláta exportjának lehetővé tétele érdekében a visszatérítés rögzítésekor figyelembe kell venni egyfelől az alapgabonák árait, az érintett termékek előállításához szükséges mennyiségeket és a melléktermékek értékét, másfelől pedig a termékek világpiacon történő értékesítésének lehetőségeit és feltételeit. |
| --- | --- |

(4)

A lisztfélék, a durva és finom őrlemények és a maláta exportjának lehetővé tétele érdekében a visszatérítés rögzítésekor figyelembe kell venni egyfelől az alapgabonák árait, az érintett termékek előállításához szükséges mennyiségeket és a melléktermékek értékét, másfelől pedig a termékek világpiacon történő értékesítésének lehetőségeit és feltételeit.

| (5) | Az 1234/2007/EK rendelet 164. cikke (4) bekezdésében előírt korrekciós összegek rendszerével szemben fennáll az a követelmény, hogy kifejezze az exportra kerülő termékek rendeltetési helyei szerinti eltéréseket. |
| --- | --- |

(5)

Az 1234/2007/EK rendelet 164. cikke (4) bekezdésében előírt korrekciós összegek rendszerével szemben fennáll az a követelmény, hogy kifejezze az exportra kerülő termékek rendeltetési helyei szerinti eltéréseket.

| (6) | Az uniós alapok hatékony kezelése céljából és az említett termékek export-lehetőségeinek figyelembevétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy az 1234/2007/EK rendelet I. melléklete I. részének a), b) és c) pontjában felsorolt termékekre járó export-visszatérítések és -adói olyan pályázati felhívásban kerüljenek rögzítésre, amely adott mennyiségre vonatkozik. |
| --- | --- |

(6)

Az uniós alapok hatékony kezelése céljából és az említett termékek export-lehetőségeinek figyelembevétele érdekében rendelkezni kell arról, hogy az 1234/2007/EK rendelet I. melléklete I. részének a), b) és c) pontjában felsorolt termékekre járó export-visszatérítések és -adói olyan pályázati felhívásban kerüljenek rögzítésre, amely adott mennyiségre vonatkozik.

| (7) | Az Unióban az összes érdekelt féllel való egyenlő elbánás biztosítása érdekében a pályázati felhívásokat egységes elvek szerint kell megszervezni. Ebből a célból a pályázati felhívásokat kiíró döntéseket az Európai Unió Hivatalos Lapjában a pályázati felhívásról szóló hirdetménnyel együtt kell közzétenni. |
| --- | --- |

(7)

Az Unióban az összes érdekelt féllel való egyenlő elbánás biztosítása érdekében a pályázati felhívásokat egységes elvek szerint kell megszervezni. Ebből a célból a pályázati felhívásokat kiíró döntéseket az Európai Unió Hivatalos Lapjában a pályázati felhívásról szóló hirdetménnyel együtt kell közzétenni.

| (8) | A pályázatoknak tartalmazniuk kell az értékeléshez szükséges adatokat, és az azokhoz tartozó előírt kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(8)

A pályázatoknak tartalmazniuk kell az értékeléshez szükséges adatokat, és az azokhoz tartozó előírt kötelezettségeket.

| (9) | Maximális export-visszatérítés vagy minimális exportadó rögzítésére van szükség; mivel ez az eljárás biztosítja, hogy minden szóban forgó mennyiséget kihelyeztek. |
| --- | --- |

(9)

Maximális export-visszatérítés vagy minimális exportadó rögzítésére van szükség; mivel ez az eljárás biztosítja, hogy minden szóban forgó mennyiséget kihelyeztek.

| (10) | A piacon felmerülhetnek olyan helyzetek, amelyekben a tervezett export gazdasági szempontjai azt eredményezik, hogy a beérkezett pályázatok tekintetében nem lehet másképpen továbblépni, mint export-visszatérítés vagy exportadó rögzítésével. |
| --- | --- |

(10)

A piacon felmerülhetnek olyan helyzetek, amelyekben a tervezett export gazdasági szempontjai azt eredményezik, hogy a beérkezett pályázatok tekintetében nem lehet másképpen továbblépni, mint export-visszatérítés vagy exportadó rögzítésével.

| (11) | A pályázati biztosítéknak garantálnia kell, hogy az exportált mennyiségek a pályázati felhívás alapján kiadott engedélynek megfelelnek. Ezt a kötelezettséget csak úgy lehet teljesíteni, ha a benyújtott pályázatokat fenntartják. Ennek megfelelően a pályázatok visszavonása esetén a biztosíték elvész. |
| --- | --- |

(11)

A pályázati biztosítéknak garantálnia kell, hogy az exportált mennyiségek a pályázati felhívás alapján kiadott engedélynek megfelelnek. Ezt a kötelezettséget csak úgy lehet teljesíteni, ha a benyújtott pályázatokat fenntartják. Ennek megfelelően a pályázatok visszavonása esetén a biztosíték elvész.

| (12) | Részletes szabályokat kell megállapítani annak biztosítására, hogy a pályázókat a pályázati felhívás eredményéről értesítik, és hogy az engedélyezett mennyiségek exportjához kiadják a szükséges engedélyeket. |
| --- | --- |

(12)

Részletes szabályokat kell megállapítani annak biztosítására, hogy a pályázókat a pályázati felhívás eredményéről értesítik, és hogy az engedélyezett mennyiségek exportjához kiadják a szükséges engedélyeket.

| (13) | Az 1234/2007/EK rendelet I. melléklete I. részének a), b) és c) pontjában felsorolt termékekre járó export-visszatérítések rögzítése érdekében, valamint elkerülendő az alapanyagokban kimutatható legkisebb olyan mennyiségbeli eltérések megállapítására szolgáló ellenőrzések bevezetését, amelyek a termék minőségére nem gyakorolnak észrevehető hatást, az értékelésre szabványmódszert kell elfogadni. A felhasznált alapgabonák mennyiségének felbecsülésére a leghatékonyabb technikai módszernek az előállított termékek hamutartalmának elemzése bizonyult. Az elemzést az Unión belül mindenhol azonos eljárás szerint kell elvégezni. |
| --- | --- |

(13)

Az 1234/2007/EK rendelet I. melléklete I. részének a), b) és c) pontjában felsorolt termékekre járó export-visszatérítések rögzítése érdekében, valamint elkerülendő az alapanyagokban kimutatható legkisebb olyan mennyiségbeli eltérések megállapítására szolgáló ellenőrzések bevezetését, amelyek a termék minőségére nem gyakorolnak észrevehető hatást, az értékelésre szabványmódszert kell elfogadni. A felhasznált alapgabonák mennyiségének felbecsülésére a leghatékonyabb technikai módszernek az előállított termékek hamutartalmának elemzése bizonyult. Az elemzést az Unión belül mindenhol azonos eljárás szerint kell elvégezni.

| (14) | Az export-visszatérítés nyújtása a harmadik országokból származó és a harmadik országokba reexportra kerülő gabonafélékre nem tűnik jogosnak. Ennek megfelelően export-visszatérítést csak az uniós termékekre lehet nyújtani. |
| --- | --- |

(14)

Az export-visszatérítés nyújtása a harmadik országokból származó és a harmadik országokba reexportra kerülő gabonafélékre nem tűnik jogosnak. Ennek megfelelően export-visszatérítést csak az uniós termékekre lehet nyújtani.

| (15) | A mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer alkalmazásának részletes közös szabályairól szóló, 2009. július 7-i 612/2009/EK bizottsági rendelet (4) előírja, hogy amennyiben a visszatérítések rendeltetési helyenként eltérnek, a visszatérítés kifizetését feltételhez kötötté kell tenni, főként a termék importjáról szóló azon igazolás bemutatásától, amely szerint a termék változatlan állapotban került abba a harmadik országba vagy harmadik országok egyikébe, amelyre az export-visszatérítést alkalmazták. A gabonafélék esetében csak a Svájcba és Liechtensteinbe irányuló exportokra alkalmazott visszatérítés alacsonyabb, mint amelyet a harmadik országokba irányuló exportra egészében véve alkalmaznak. Annak érdekében, hogy ne hátráltassák az uniós gabona túlnyomó részének exportját a rendeltetési helyre érkezésről szóló igazolás kérésével, más módszert kell találni annak biztosítására, hogy azok a termékek, amelyekre valamennyi harmadik országba érvényes export-visszatérítést fizettek ki, ne kerüljenek exportra a fent nevezett országokba. E célból a megérkezés igazolásának bemutatásától el kell tekinteni minden olyan esetben, amikor az exportra tengeri úton kerül sor. A tagállamok illetékes hatóságai által kiállított igazolások arról, hogy a termékek tengeri szállításra alkalmas hajó fedélzetén elhagyták az Unió vámterületét, elegendő garanciának tekinthetők. |
| --- | --- |

(15)

A mezőgazdasági termékekre vonatkozó export-visszatérítési rendszer alkalmazásának részletes közös szabályairól szóló, 2009. július 7-i 612/2009/EK bizottsági rendelet (4) előírja, hogy amennyiben a visszatérítések rendeltetési helyenként eltérnek, a visszatérítés kifizetését feltételhez kötötté kell tenni, főként a termék importjáról szóló azon igazolás bemutatásától, amely szerint a termék változatlan állapotban került abba a harmadik országba vagy harmadik országok egyikébe, amelyre az export-visszatérítést alkalmazták. A gabonafélék esetében csak a Svájcba és Liechtensteinbe irányuló exportokra alkalmazott visszatérítés alacsonyabb, mint amelyet a harmadik országokba irányuló exportra egészében véve alkalmaznak. Annak érdekében, hogy ne hátráltassák az uniós gabona túlnyomó részének exportját a rendeltetési helyre érkezésről szóló igazolás kérésével, más módszert kell találni annak biztosítására, hogy azok a termékek, amelyekre valamennyi harmadik országba érvényes export-visszatérítést fizettek ki, ne kerüljenek exportra a fent nevezett országokba. E célból a megérkezés igazolásának bemutatásától el kell tekinteni minden olyan esetben, amikor az exportra tengeri úton kerül sor. A tagállamok illetékes hatóságai által kiállított igazolások arról, hogy a termékek tengeri szállításra alkalmas hajó fedélzetén elhagyták az Unió vámterületét, elegendő garanciának tekinthetők.

| (16) | Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikkének értelmében az ott felsorolt, feldolgozást követően vagy további feldolgozás nélkül exportálandó termékek után export-visszatérítés nyújtható, amennyiben azok megfelelnek az említett rendelet 167. cikkében felsorolt feltételeknek. Ezenkívül az 1234/2007/EK rendelet 167. cikkének (7) bekezdése szerint a Bizottság egy vagy több termék esetében további feltételeket állapíthat meg az export-visszatérítés nyújtására vonatkozóan. Ezeket a feltételeket az 1234/2007/EK rendelet 162. cikkének (1) bekezdésében felsorolt ágazatok piacának közös szervezéséről szóló tanácsi rendeletek határozták meg. Mivel ezeket a rendeleteket hatályon kívül kell helyezni, ezért horizontális rendelkezéseket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(16)

Az 1234/2007/EK rendelet 162. cikkének értelmében az ott felsorolt, feldolgozást követően vagy további feldolgozás nélkül exportálandó termékek után export-visszatérítés nyújtható, amennyiben azok megfelelnek az említett rendelet 167. cikkében felsorolt feltételeknek. Ezenkívül az 1234/2007/EK rendelet 167. cikkének (7) bekezdése szerint a Bizottság egy vagy több termék esetében további feltételeket állapíthat meg az export-visszatérítés nyújtására vonatkozóan. Ezeket a feltételeket az 1234/2007/EK rendelet 162. cikkének (1) bekezdésében felsorolt ágazatok piacának közös szervezéséről szóló tanácsi rendeletek határozták meg. Mivel ezeket a rendeleteket hatályon kívül kell helyezni, ezért horizontális rendelkezéseket kell megállapítani.

| (17) | A 612/2009/EK rendelet már tartalmaz horizontális rendelkezéseket. Ezért az 1234/2007/EK rendelet 167. cikkének (7) bekezdésében említett feltételeket célszerű ennek a rendeletnek a kiigazításával megállapítani, és e feltételeket a jelen rendeletből törölni. |
| --- | --- |

(17)

A 612/2009/EK rendelet már tartalmaz horizontális rendelkezéseket. Ezért az 1234/2007/EK rendelet 167. cikkének (7) bekezdésében említett feltételeket célszerű ennek a rendeletnek a kiigazításával megállapítani, és e feltételeket a jelen rendeletből törölni.

| (18) | Az 1234/2007/EK rendelet 187. cikke szerint, ha a rendelet I. mellékletének I. részében említett termékek egyikének vagy többnek a világpiaci árfolyamai vagy árai olyan szintet érnek el, amely fennakadást okoz az uniós piac ellátásában, vagy ilyen fennakadással fenyeget, és ha valószínű, hogy ez a helyzet továbbra is fennmarad vagy rosszabbodik, a Bizottság meghozhatja a szükséges intézkedéseket E célból elegendő gabonakészletet kell biztosítani. Ennek érdekében exportadókat lehet kivetni, illetve az exportengedélyek kibocsátását részben vagy egészben fel lehet függeszteni. |
| --- | --- |

(18)

Az 1234/2007/EK rendelet 187. cikke szerint, ha a rendelet I. mellékletének I. részében említett termékek egyikének vagy többnek a világpiaci árfolyamai vagy árai olyan szintet érnek el, amely fennakadást okoz az uniós piac ellátásában, vagy ilyen fennakadással fenyeget, és ha valószínű, hogy ez a helyzet továbbra is fennmarad vagy rosszabbodik, a Bizottság meghozhatja a szükséges intézkedéseket E célból elegendő gabonakészletet kell biztosítani. Ennek érdekében exportadókat lehet kivetni, illetve az exportengedélyek kibocsátását részben vagy egészben fel lehet függeszteni.

| (19) | A nemzetközi megállapodások vagy más kiegészítő programok keretében elrendelt uniós és nemzeti élelmiszer-segélyezési intézkedéseknek, továbbá az egyéb ingyenes uniós ellátási intézkedéseknek a nem kereskedelmi jellege miatt a gabonafélék piacán fellépő zavarok esetén az előbbi célokra történő exportot ki kell zárni a kereskedelmi célú exportra vonatkozó exportadók hatálya alól. |
| --- | --- |

(19)

A nemzetközi megállapodások vagy más kiegészítő programok keretében elrendelt uniós és nemzeti élelmiszer-segélyezési intézkedéseknek, továbbá az egyéb ingyenes uniós ellátási intézkedéseknek a nem kereskedelmi jellege miatt a gabonafélék piacán fellépő zavarok esetén az előbbi célokra történő exportot ki kell zárni a kereskedelmi célú exportra vonatkozó exportadók hatálya alól.

| (20) | Az 1234/2007/EK rendelet 187. cikkében előrevetített helyzet előállhat hirtelen, ezért elengedhetetlen, hogy a Bizottság jogosult legyen az exportengedélyek kiadásának bármikori felfüggesztésére. |
| --- | --- |

(20)

Az 1234/2007/EK rendelet 187. cikkében előrevetített helyzet előállhat hirtelen, ezért elengedhetetlen, hogy a Bizottság jogosult legyen az exportengedélyek kiadásának bármikori felfüggesztésére.

| (21) | Az e rendeletben szereplő intézkedések megfelelnek a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményének, |
| --- | --- |

(21)

Az e rendeletben szereplő intézkedések megfelelnek a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményének,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A jelen rendelet 15. cikkének a) pontja szerinti export-visszatérítéseket és exportadókat, valamint azokat a korrekciós összegeket, amelyekről az 1234/2007/EK rendelet 164. cikkének (4) bekezdése rendelkezik, az 1234/2007/EK rendelet I. melléklete I. részének a), b) és c) pontjában említett termékek esetében főként a következő tényezőket figyelembe véve kell rögzíteni:

| a) | a reprezentatív uniós piacokon felszámított árak és azok trendjei, valamint a harmadik országok piacain jegyzett árfolyamok; |
| --- | --- |

a)

a reprezentatív uniós piacokon felszámított árak és azok trendjei, valamint a harmadik országok piacain jegyzett árfolyamok;

| b) | a reprezentatív uniós piacokról a kikötőbe vagy más exportálási helyre történő piacra juttatási és legkedvezőbb szállítási költségek, valamint a világpiaci szállítási költségek; |
| --- | --- |

b)

a reprezentatív uniós piacokról a kikötőbe vagy más exportálási helyre történő piacra juttatási és legkedvezőbb szállítási költségek, valamint a világpiaci szállítási költségek;

| c) | feldolgozott termékek esetében az előállításhoz szükséges gabonafélék mennyisége; |
| --- | --- |

c)

feldolgozott termékek esetében az előállításhoz szükséges gabonafélék mennyisége;

| d) | a szóban forgó termékek világpiaci értékesítésének kilátásai és az azokat szabályozó feltételek; |
| --- | --- |

d)

a szóban forgó termékek világpiaci értékesítésének kilátásai és az azokat szabályozó feltételek;

| e) | az uniós piaci zavarok elkerülésének szándéka; |
| --- | --- |

e)

az uniós piaci zavarok elkerülésének szándéka;

| f) | a tervezett export gazdaságossági szempontjai; |
| --- | --- |

f)

a tervezett export gazdaságossági szempontjai;

| g) | a Szerződés 218. cikkével összhangban megkötött megállapodásokból adódó mennyiségi és költségvetési korlátok. |
| --- | --- |

g)

a Szerződés 218. cikkével összhangban megkötött megállapodásokból adódó mennyiségi és költségvetési korlátok.

2. cikk

Az 1234/2007/EK rendelet 166. cikke első bekezdésének rendelkezéseit teljes egészükben vagy részben alkalmazni kell az említett rendelet I. melléklete I. részének c) és d) pontjában említett valamennyi termékre, illetve az említett rendelet I. mellékletének I. részében említett azon termékekre kell alkalmazni, amelyek az említett rendelet XX. melléklete I. részében felsorolt termékek formájában kerültek exportálásra.

Az 1234/2007/EK rendelet 164. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseit a gabonaágazatban, valamint az említett rendelet XX. mellékletében felsorolt formában exportált termékekre kell alkalmazni.

3. cikk

A korrekciós összegek a rendeltetési helytől függően eltérőek lehetnek.

4. cikk

(1)   Az 1234/2007/EK rendelet I. melléklete I. részének a), b) és c) pontjában említett termékekre járó export-visszatérítéseket és a jelen rendelet 15. cikkének a) pontja szerinti exportadókat pályázati felhívásban lehet rögzíteni.

A pályázati felhívás feltételeinek az Unióban letelepedett valamennyi személy számára egyenlő hozzáférési lehetőséget kell biztosítaniuk.

A fent említett pályázati felhívásoknak az export-visszatérítésre vagy -adóra kell vonatkozniuk.

(2)   A pályázati felhívások kibocsátására vonatkozó döntéseket az 1234/2007/EK rendelet 195. cikkében említett eljárás szerint kell meghozni.

(3)   A pályázati felhívások kibocsátására vonatkozó döntések mellett közzé kell tenni a Bizottság által összeállított pályázati felhívásról szóló hirdetményeket is, amelyek tartalmazzák különösen a pályázatok benyújtásának határidejét, valamint azokat az illetékes tagállami hatóságokat, amelyekhez a pályázatokat be kell nyújtani.

(4)   A pályázati felhívások kibocsátására vonatkozó döntéseket és hirdetményeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni.

A pályázati felhívási hirdetmény közzététele és a pályázatok benyújtására nyitva álló határidő első napja között legalább öt napnak kell eltelnie.

5. cikk

(1)   Az érdekelt felek írásban vagy egyéb írott telekommunikációs úton nyújthatják be pályázatukat a tagállam illetékes hatóságához.

(2)   A pályázatoknak tartalmazniuk kell:

| a) | a pályázati felhívás hivatkozási számát; |
| --- | --- |

a)

a pályázati felhívás hivatkozási számát;

| b) | a pályázó nevét és címét; |
| --- | --- |

b)

a pályázó nevét és címét;

| c) | az exportra kerülő termék típusát és mennyiségét; |
| --- | --- |

c)

az exportra kerülő termék típusát és mennyiségét;

| d) | a tonnánkénti export-visszatérítést, vagy amennyiben alkalmazható, a tonnánkénti exportadót, euróban kifejezve. |
| --- | --- |

d)

a tonnánkénti export-visszatérítést, vagy amennyiben alkalmazható, a tonnánkénti exportadót, euróban kifejezve.

(3)   A pályázatok csak akkor érvényesek, ha:

| a) | a pályázatok benyújtására nyitva álló határidő lejárta előtt igazolják, hogy a pályázó letétbe helyezte a pályázati biztosítékot; |
| --- | --- |

a)

a pályázatok benyújtására nyitva álló határidő lejárta előtt igazolják, hogy a pályázó letétbe helyezte a pályázati biztosítékot;

| b) | írásbeli kötelezettségvállalást mellékelnek arról, hogy az engedélyezett mennyiségek vonatkozásában a 7. cikk (3) bekezdés szerinti, az odaítélésről szóló értesítés kézhezvételétől számított két napon belül exportengedély iránti kérelmet, vagy – amennyiben alkalmazható – az exportadó összegét a pályázott összegnek megfelelő összegben előre rögzítő exportengedély iránti kérelmet nyújtanak be; |
| --- | --- |

b)

írásbeli kötelezettségvállalást mellékelnek arról, hogy az engedélyezett mennyiségek vonatkozásában a 7. cikk (3) bekezdés szerinti, az odaítélésről szóló értesítés kézhezvételétől számított két napon belül exportengedély iránti kérelmet, vagy – amennyiben alkalmazható – az exportadó összegét a pályázott összegnek megfelelő összegben előre rögzítő exportengedély iránti kérelmet nyújtanak be;

| c) | nem tartalmaznak egyéb feltételt a pályázati felhívásról szóló hirdetményben foglaltakon kívül. |
| --- | --- |

c)

nem tartalmaznak egyéb feltételt a pályázati felhívásról szóló hirdetményben foglaltakon kívül.

(4)   A benyújtott pályázatokat nem lehet visszavonni.

6. cikk

A pályázatokat a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai bontják fel. A felbontás nem nyilvánosan történik. Azokat a személyeket, akik a pályázatok felbontásakor jelen lehetnek, titoktartási kötelezettség terheli.

A Bizottságot haladéktalanul tájékoztatni kell a pályázatokról, a pályázók név szerinti megjelölése nélkül.

7. cikk

(1)   A közölt pályázatok alapján a Bizottság az 1234/2007/EK rendelet 195. cikkében említett eljárás szerint dönt az export-visszatérítés felső határának rögzítéséről, illetve – amennyiben alkalmazható – az exportadó alsó határának rögzítéséről, vagy arról, hogy a pályázati felhívás ügyében nem tesz további intézkedést.

(2)   Amennyiben az export-visszatérítés felső határát rögzítik, a szerződést annak a pályázónak vagy pályázóknak kell odaítélni, akiknek az ajánlata egyenlő vagy alacsonyabb a visszatérítés felső határánál, illetve annak a pályázónak vagy pályázóknak, akiknek az ajánlata exportadóra vonatkozik.

Az exportadó alsó határának rögzítése esetén a szerződést annak a pályázónak vagy pályázóknak kell odaítélni, aki(k)nek az ajánlata egyenlő vagy magasabb, mint az adó alsó határa.

(3)   Az érintett tagállamok illetékes hatóságai minden pályázót írásban értesítenek pályázatuk eredményéről, amint a Bizottság meghozta a döntést.

8. cikk

(1)   A sikeres pályázók részére exportengedélyt kell kiállítani a részükre megállapított mennyiségekre vonatkozóan, azután hogy az exportengedély iránti kérelmük a tagállami illetékes hatósághoz megérkezett.

(2)   Az engedély iránti kérelmek, illetve az engedélyek erre vonatkozó rovatában fel kell tüntetni a pályázati felhívás kiadásáról szóló rendeletben meghatározott rendeltetési helyet. Az engedély kötelezettséget keletkeztet a feltüntetett rendeltetési helyre történő exportálásra.

9. cikk

A pályázati biztosítékokat fel kell szabadítani a letét alól:

| a) | amennyiben a pályázatokat nem fogadták el; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a pályázatokat nem fogadták el;

| b) | ha a sikeres pályázó igazolta, hogy letétbe helyezte az 1342/2003/EK bizottsági rendelet (5) 12. cikkében előírt biztosítékot. |
| --- | --- |

b)

ha a sikeres pályázó igazolta, hogy letétbe helyezte az 1342/2003/EK bizottsági rendelet (5) 12. cikkében előírt biztosítékot.

Amennyiben e rendelet 5. cikke (3) bekezdésének b) pontjában előírt kötelezettséget nem teljesítik, a vis maior eseteit kivéve, a pályázati biztosíték elveszik.

10. cikk

Az 1234/2007/EK rendelet I. melléklete I. részének a), b) és c) pontjában említett termékekre vonatkozó export-visszatérítéseket legalább havonta egyszer rögzíteni kell.

11. cikk

(1)   A búzalisztre, a kétszeres lisztre és rozslisztre, a búza durva és finom őrleményre és a malátára vonatkozó export-visszatérítést a szóban forgó termék 1 000 kg-jának előállításához szükséges alapgabona minőségét figyelembe véve kell megállapítani. Az alaptermék mennyisége és e terméknek a feldolgozott termék által tartalmazott mennyisége közötti összefüggést kifejező feldolgozási együtthatók az I. mellékletben szerepelnek.

(2)   A liszt hamutartalmát a II. mellékletben leírt elemzési módszer alkalmazásával kell meghatározni.

12. cikk

A 612/2009/EK rendelet 17. cikkétől eltérően a vámkezelés elvégzésének igazolását a behozatalkor nem kell megkövetelni az olyan visszatérítések kifizetéséhez, amelyeket harmadik országba irányuló export-visszatérítésre odaítélt szerződésben rögzítettek, amennyiben a piaci szereplő igazolja, hogy legalább 1 500 tonna gabonatermék tengeri szállításra alkalmas hajó fedélzetén elhagyta az Unió vámterületét.

Ennek igazolása úgy történik, hogy a 612/2009/EK rendelet 8. cikkében említett ellenőrző példányon, a 2454/93/EGK bizottsági rendelet (6) 787. cikkében említett kiviteli nyilatkozaton vagy az Unió vámterületének elhagyását bizonyító nemzeti okmányon feltüntetik a III. mellékletben szereplő bejegyzések egyikét az illetékes hatóság által hitelesítve.

13. cikk

Amennyiben a piaci szereplő a Svájcban vagy Liechtensteinben fogyasztásra való felszabadítás érdekében igazolja a vámkezelés elvégzésének megtörténtét, a pályázati felhívásban rögzített „valamennyi harmadik országra” vonatkozó export-visszatérítés összegét csökkenteni kell az összeg és a szerződés elbírálásának napján a fent nevezett rendeltetési helyekre irányadó export-visszatérítés összege közötti különbséggel.

14. cikk

Ha az 1234/2007/EK rendelet 187. cikkében megállapított feltételek egy vagy több termék vonatkozásában teljesülnek, a következő intézkedéseket lehet hozni:

| a) | exportadók kivetése. Korrekciós összegek megállapítása. Az exportadók és a korrekciós összegek a rendeltetési helytől függően eltérőek lehetnek; |
| --- | --- |

a)

exportadók kivetése. Korrekciós összegek megállapítása. Az exportadók és a korrekciós összegek a rendeltetési helytől függően eltérőek lehetnek;

| b) | az exportengedélyek kiadásának részben vagy egészben történő felfüggesztése; |
| --- | --- |

b)

az exportengedélyek kiadásának részben vagy egészben történő felfüggesztése;

| c) | a függőben lévő exportengedély iránti kérelmek részbeni vagy egészben történő elutasítása. |
| --- | --- |

c)

a függőben lévő exportengedély iránti kérelmek részbeni vagy egészben történő elutasítása.

Mindazonáltal nem terheli adó gabonafélék vagy gabonafélékből készült termékek olyan célú exportját, amelyet nemzetközi megállapodások vagy egyéb kiegészítő program keretében elrendelt uniós és nemzeti élelmiszer-segélyezési intézkedések végrehajtása vagy egyéb ingyenes uniós ellátási intézkedések végrehajtása céljából végeznek.

15. cikk

Pályázati felhívás hiányában a beszedésre kerülő exportadó a vámkezelés elvégzése napján érvényes exportadónak felel meg.

Az engedély iránti kérelmek benyújtása napján érvényes exportadókat kell alkalmazni azonban az érintett félnek az engedélykérelemmel egyidejűleg benyújtott kérelme alapján az engedély érvényességi idején belül megvalósítandó exportra.

16. cikk

A 15. cikkben említett intézkedéseket az 1234/2007/EK rendelet 195. cikkében említett eljárásnak megfelelően kell elfogadni. Sürgős esetekben azonban a Bizottság is elfogadhatja az intézkedéseket.

17. cikk

Az 1501/95/EK rendelet hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre történő utalásokat ezen rendeletre való hivatkozásnak tekintendők, és az V. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell őket értelmezni.

18. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjá ban való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó minden tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 147., 1995.6.30., 7. o.

2

(3)  Lásd a IV. mellékletet.

3

(4)  HL L 186., 2009.7.17., 1. o.

4

(5)  HL L 189., 2003.7.29., 12. o.

5

(6)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

6

---

I. MELLÉKLET

| | KN-kód | Hamutartalom (mg-ban kifejezve), a liszt, durva és finom őrlemény 100 g-jára vetítve | Az adott termék 1 000 kilogrammjában található gabonaféle tömegét kilogrammban feltüntető feldolgozási együtthatók |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Közönséges búzaliszt, tönkölybúza- vagy kétszeresliszt |

KN-kód

Hamutartalom (mg-ban kifejezve), a liszt, durva és finom őrlemény 100 g-jára vetítve

Az adott termék 1 000 kilogrammjában található gabonaféle tömegét kilogrammban feltüntető feldolgozási együtthatók

1.

Közönséges búzaliszt, tönkölybúza- vagy kétszeresliszt

1101 00 15 9100

0–600

1 370

1101 00 15 9130

601–900

1 280

1101 00 15 9150

901–1 100

1 180

1101 00 15 9170

1 101–1 650

1 090

1101 00 15 9180

1 651–1 900

1 020

| 2. | Rozsliszt |
| --- | --- |

2.

Rozsliszt

1102 10 00 9500

0–1 400

1 370

1102 10 00 9700

1 401–2 000

1 080

| 3. | Közönséges búza durva és finom őrleménye |
| --- | --- |

3.

Közönséges búza durva és finom őrleménye

1103 11 90 9200

0–600

1 370

| 4. | Durumbúza durva és finom őrleménye |
| --- | --- |

4.

Durumbúza durva és finom őrleménye

1103 11 10 9200

0–1 300

(0,160 mm-es rácsozatú szitán)

1 500

1103 11 10 9400

0–1 300

1 340

1103 11 10 9900

1 300 felett

1 260

| 5. | Maláta, pörköletlen |
| --- | --- |

5.

Maláta, pörköletlen

1107 10 19

1 270

1107 10 99

Maláta, pörkölt

1107 20 00

1 490

---

II. MELLÉKLET

A liszt hamutartalmának meghatározási módszere

FELSZERELÉS

| 1. | 0,1 mg érzékenységű laboratóriumi mérleg megfelelő súlyokkal. |
| --- | --- |

1.

0,1 mg érzékenységű laboratóriumi mérleg megfelelő súlyokkal.

| 2. | Elektromos égetőkemence megfelelő szellőzéssel, hőmérővel és hőszabályozóval. |
| --- | --- |

2.

Elektromos égetőkemence megfelelő szellőzéssel, hőmérővel és hőszabályozóval.

| 3. | Kerek, lapos fenekű (kb. 5 cm átmérőjű, legfeljebb 2 cm magas) hamvasztócsészék; lehetőleg arany- és platinaötvözetből, illetve kvarcból vagy porcelánból. |
| --- | --- |

3.

Kerek, lapos fenekű (kb. 5 cm átmérőjű, legfeljebb 2 cm magas) hamvasztócsészék; lehetőleg arany- és platinaötvözetből, illetve kvarcból vagy porcelánból.

| 4. | Deszikkátor (kb. 18 cm belső átmérőjű), nyakkal és perforált lappal, porcelánból vagy alumíniumból.
  Dehidratálószer: kalcium-klorid, foszfor-pentoxid vagy kékre festett szilikongél. |
| --- | --- |

4.

Deszikkátor (kb. 18 cm belső átmérőjű), nyakkal és perforált lappal, porcelánból vagy alumíniumból.

Dehidratálószer: kalcium-klorid, foszfor-pentoxid vagy kékre festett szilikongél.

MÓDSZER

| 1. | A tesztminta súlya 5 és 6 gramm között legyen. Ha a minta olyan liszt, amelynek hamutartalma a szárazanyagra vetítve valószínűleg 1 % felett van, a tesztminta súlya 2 és 3 gramm között legyen. A tesztminta súlya felkerekíthető a legközelebbi 10 mg-ra; minden egyéb mennyiséget a legközelebbi 0,1 mg-ig kell számítani. |
| --- | --- |

1.

A tesztminta súlya 5 és 6 gramm között legyen. Ha a minta olyan liszt, amelynek hamutartalma a szárazanyagra vetítve valószínűleg 1 % felett van, a tesztminta súlya 2 és 3 gramm között legyen. A tesztminta súlya felkerekíthető a legközelebbi 10 mg-ra; minden egyéb mennyiséget a legközelebbi 0,1 mg-ig kell számítani.

| 2. | Az edényeket a felhasználás előtt közvetlenül állandó tömeg mellett hamvasztási hőmérsékletre kell hevíteni az égetőkemencében; ehhez 15 perces időtartam általában elegendő.
  Ezután az edényeket a deszikkátorban laboratóriumi hőmérsékletre kell hűteni a 7. pontban leírt feltételek mellett. |
| --- | --- |

2.

Az edényeket a felhasználás előtt közvetlenül állandó tömeg mellett hamvasztási hőmérsékletre kell hevíteni az égetőkemencében; ehhez 15 perces időtartam általában elegendő.

Ezután az edényeket a deszikkátorban laboratóriumi hőmérsékletre kell hűteni a 7. pontban leírt feltételek mellett.

| 3. | Helyezzük a tesztmintát a csészébe és terítsük el egyenletes rétegben, csomómentesen. Közvetlenül a hamvasztás előtt nedvesítsük meg 1-2 ml etilalkohollal. |
| --- | --- |

3.

Helyezzük a tesztmintát a csészébe és terítsük el egyenletes rétegben, csomómentesen. Közvetlenül a hamvasztás előtt nedvesítsük meg 1-2 ml etilalkohollal.

| 4. | Helyezzük a csészéket a kemence nyílásába és hagyjuk nyitva annak ajtaját. Amikor az anyag már nem lángol, toljuk a csészéket a kemencébe. A kemence ajtajának bezárása után megfelelő szellőzést kell biztosítani, de úgy, hogy az ne legyen olyan erős, hogy az anyagot kifújja a csészékből. |
| --- | --- |

4.

Helyezzük a csészéket a kemence nyílásába és hagyjuk nyitva annak ajtaját. Amikor az anyag már nem lángol, toljuk a csészéket a kemencébe. A kemence ajtajának bezárása után megfelelő szellőzést kell biztosítani, de úgy, hogy az ne legyen olyan erős, hogy az anyagot kifújja a csészékből.

| 5. | A hamvasztás a liszt teljes elégéséhez kell, hogy vezessen, beleértve a hamu között található mindenfajta kormos részecskét is. A hamvasztás akkor befejezett, ha a lehűtés utáni üledék csaknem fehér. |
| --- | --- |

5.

A hamvasztás a liszt teljes elégéséhez kell, hogy vezessen, beleértve a hamu között található mindenfajta kormos részecskét is. A hamvasztás akkor befejezett, ha a lehűtés utáni üledék csaknem fehér.

| 6. | A hamvasztási hőmérsékletnek el kell érnie a 900 Celsius-fokot. |
| --- | --- |

6.

A hamvasztási hőmérsékletnek el kell érnie a 900 Celsius-fokot.

| 7. | Ha a hamvasztás befejeződött, vegyük ki a csészéket a kemencéből, és helyezzük őket kb. egy percre eternitlapra, hogy kihűljenek, aztán tegyük a deszikkátorba (egyszerre legfeljebb négy csészét). A zárt deszikkátor az elemzőmérleg közelében legyen. Mérjük le a csészéket, amikor teljesen kihűltek (kb. egy óra múlva). |
| --- | --- |

7.

Ha a hamvasztás befejeződött, vegyük ki a csészéket a kemencéből, és helyezzük őket kb. egy percre eternitlapra, hogy kihűljenek, aztán tegyük a deszikkátorba (egyszerre legfeljebb négy csészét). A zárt deszikkátor az elemzőmérleg közelében legyen. Mérjük le a csészéket, amikor teljesen kihűltek (kb. egy óra múlva).

EREDMÉNYEK

| 1. | Hibahatár: ha a hamutartalom nem haladja meg az 1 %-ot, a kettős vizsgálat eredményei nem különbözhetnek 0,02 egységnyi hamunál nagyobb mértékben; ha a hamutartalom meghaladja az 1 %-ot, a különbség nem lehet több, mint a hamutartalom 2 %-a. Ha a különbségek túllépik ezeket a határokat, a vizsgálatot meg kell ismételni. |
| --- | --- |

1.

Hibahatár: ha a hamutartalom nem haladja meg az 1 %-ot, a kettős vizsgálat eredményei nem különbözhetnek 0,02 egységnyi hamunál nagyobb mértékben; ha a hamutartalom meghaladja az 1 %-ot, a különbség nem lehet több, mint a hamutartalom 2 %-a. Ha a különbségek túllépik ezeket a határokat, a vizsgálatot meg kell ismételni.

| 2. | A hamutartalmat a szárazanyag 100 egységére vetítve kell kifejezni és 0,01-re felkerekíteni. |
| --- | --- |

2.

A hamutartalmat a szárazanyag 100 egységére vetítve kell kifejezni és 0,01-re felkerekíteni.

---

III. MELLÉKLET

A 12. cikk második bekezdésében említett bejegyzések

| — | : | bolgárul | : | Износ на зърнени култури по море — член 12 от Регламент (ЕC) No 234/2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| — | : | spanyolul | : | Exportación de cereales por vía marítima; artículo 12 del Reglamento (UE) no 234/2010 |
| — | : | csehül | : | Vývoz obilovin po moři – článek 12 nařízení (EU) č. 234/2010 |
| — | : | dánul | : | Eksport af korn ad søvejen — Artikel 12 i forordning (EU) nr. 234/2010 |
| — | : | németül | : | Ausfuhr von Getreide auf dem Seeweg — Verordnung (EU) Nr. 234/2010 Artikel 12 |
| — | : | észtül | : | Teravilja eksport meritsi – määruse (EL) nr 234/2010 artikkel 12 |
| — | : | görögül | : | Εξαγωγή σιτηρών δια θαλάσσης — Άρθρο 12 του κανονισμού (ΕE) αριθ. 234/2010 |
| — | : | angolul | : | Export of cereals by sea — Article 12 of Regulation (EU) No 234/2010 |
| — | : | franciául | : | Exportation de céréales par voie maritime — Règlement (UE) no 234/2010, article 12 |
| — | : | olaszul | : | Esportazione di cereali per via marittima — Regolamento (UE) n. 234/2010, articolo 12 |
| — | : | lettül | : | Graudu izvešana pa jūras ceļiem – Regulas (ES) Nr. 234/2010 12. pants |
| — | : | litvánul | : | Grūdų eksportas jūra – reglamento (ES) Nr. 234/2010 12 straipsnis |
| — | : | magyarul | : | Gabonafélék exportja tengeri úton – 2010/234/EU rendelet 12. cikk |
| — | : | máltaiul | : | Esportazzjoni ta' ċereali bil-baħar – Artikolu 12 tar-Regolament (UE) Nru 234/2010 |
| — | : | hollandul | : | Uitvoer van graan over zee — Verordening (EU) nr. 234/2010, artikel 12 |
| — | : | lengyelül | : | Wywóz zbóż drogą morską – Art. 12 rozporządzenia (UE) nr 234/2010 |
| — | : | portugálul | : | Exportação de cereais por via marítima — Artigo 12.o, Regulamento (UE) n.o 234/2010 |
| — | : | románul | : | Export de cereale pe cale maritimă – Regulamentul (UE) nr. 234/2010 articolul 12 |
| — | : | szlovákul | : | Vývoz obilnín po mori — článok 12 nariadenia (EÚ) č. 234/2010 |
| — | : | szlovénül | : | Izvoz žit s pomorskim prometom – člen 12 Uredbe (EU) št. 234/2010 |
| — | : | finnül | : | Viljan vienti meriteitse – Asetus (EU) N:o 234/2010 12 artikla |
| — | : | svédül | : | Export av spannmål sjövägen – Artikel 12 i förordning (EU) nr 234/2010. |

—

:

bolgárul

:

Износ на зърнени култури по море — член 12 от Регламент (ЕC) No 234/2010

—

:

spanyolul

:

Exportación de cereales por vía marítima; artículo 12 del Reglamento (UE) no 234/2010

—

:

csehül

:

Vývoz obilovin po moři – článek 12 nařízení (EU) č. 234/2010

—

:

dánul

:

Eksport af korn ad søvejen — Artikel 12 i forordning (EU) nr. 234/2010

—

:

németül

:

Ausfuhr von Getreide auf dem Seeweg — Verordnung (EU) Nr. 234/2010 Artikel 12

—

:

észtül

:

Teravilja eksport meritsi – määruse (EL) nr 234/2010 artikkel 12

—

:

görögül

:

Εξαγωγή σιτηρών δια θαλάσσης — Άρθρο 12 του κανονισμού (ΕE) αριθ. 234/2010

—

:

angolul

:

Export of cereals by sea — Article 12 of Regulation (EU) No 234/2010

—

:

franciául

:

Exportation de céréales par voie maritime — Règlement (UE) no 234/2010, article 12

—

:

olaszul

:

Esportazione di cereali per via marittima — Regolamento (UE) n. 234/2010, articolo 12

—

:

lettül

:

Graudu izvešana pa jūras ceļiem – Regulas (ES) Nr. 234/2010 12. pants

—

:

litvánul

:

Grūdų eksportas jūra – reglamento (ES) Nr. 234/2010 12 straipsnis

—

:

magyarul

:

Gabonafélék exportja tengeri úton – 2010/234/EU rendelet 12. cikk

—

:

máltaiul

:

Esportazzjoni ta' ċereali bil-baħar – Artikolu 12 tar-Regolament (UE) Nru 234/2010

—

:

hollandul

:

Uitvoer van graan over zee — Verordening (EU) nr. 234/2010, artikel 12

—

:

lengyelül

:

Wywóz zbóż drogą morską – Art. 12 rozporządzenia (UE) nr 234/2010

—

:

portugálul

:

Exportação de cereais por via marítima — Artigo 12.o, Regulamento (UE) n.o 234/2010

—

:

románul

:

Export de cereale pe cale maritimă – Regulamentul (UE) nr. 234/2010 articolul 12

—

:

szlovákul

:

Vývoz obilnín po mori — článok 12 nariadenia (EÚ) č. 234/2010

—

:

szlovénül

:

Izvoz žit s pomorskim prometom – člen 12 Uredbe (EU) št. 234/2010

—

:

finnül

:

Viljan vienti meriteitse – Asetus (EU) N:o 234/2010 12 artikla

—

:

svédül

:

Export av spannmål sjövägen – Artikel 12 i förordning (EU) nr 234/2010.

---

IV. MELLÉKLET

A hatályon kívül helyezett rendelet és egymást követő módosításainak jegyzéke

| A Bizottság 1501/95/EK rendelete (1)

  (HL L 147., 1995.6.30., 7. o.) | |
| --- | --- |
| A Bizottság 2480/95/EK rendelete
  (HL L 256., 1995.10.26., 9. o.) | |
| A Bizottság 95/96/EK rendelete
  (HL L 18., 1996.1.24., 10. o.) | |
| A Bizottság 1259/97/EK rendelete
  (HL L 174., 1997.7.2., 10. o.) | |
| A Bizottság 2052/97/EK rendelete
  (HL L 287., 1997.10.21., 14. o.) | |
| A Bizottság 2513/98/EK rendelete
  (HL L 313., 1998.11.21., 16. o.) | |
| A Bizottság 602/2001/EK rendelete
  (HL L 89., 2001.3.29., 16. o.) | |
| A Bizottság 1163/2002/EK rendelete
  (HL L 170., 2002.6.29., 46. o.) | |
| A Bizottság 1431/2003/EK rendelete
  (HL L 203., 2003.8.12., 16. o.) | |
| A Bizottság 777/2004/EK rendelete
  (HL L 123., 2004.4.27., 50. o.) | csak a 3. cikk |
| A Bizottság 1996/2006/EK rendelete
  (HL L 398., 2006.12.30., 1. o.) | csak az 5. cikk |
| A Bizottság 499/2008/EK rendelete
  (HL L 146., 2008.6.5., 9. o.) | csak az 1. cikk |

A Bizottság 1501/95/EK rendelete (1)

(HL L 147., 1995.6.30., 7. o.)

A Bizottság 2480/95/EK rendelete

(HL L 256., 1995.10.26., 9. o.)

A Bizottság 95/96/EK rendelete

(HL L 18., 1996.1.24., 10. o.)

A Bizottság 1259/97/EK rendelete

(HL L 174., 1997.7.2., 10. o.)

A Bizottság 2052/97/EK rendelete

(HL L 287., 1997.10.21., 14. o.)

A Bizottság 2513/98/EK rendelete

(HL L 313., 1998.11.21., 16. o.)

A Bizottság 602/2001/EK rendelete

(HL L 89., 2001.3.29., 16. o.)

A Bizottság 1163/2002/EK rendelete

(HL L 170., 2002.6.29., 46. o.)

A Bizottság 1431/2003/EK rendelete

(HL L 203., 2003.8.12., 16. o.)

A Bizottság 777/2004/EK rendelete

(HL L 123., 2004.4.27., 50. o.)

csak a 3. cikk

A Bizottság 1996/2006/EK rendelete

(HL L 398., 2006.12.30., 1. o.)

csak az 5. cikk

A Bizottság 499/2008/EK rendelete

(HL L 146., 2008.6.5., 9. o.)

csak az 1. cikk

---

(1)  Ezt a rendeletet a 2094/98/EK rendelet (HL L 266., 1998.10.1., 61. o.) is módosította, amelyet hatályon kívül helyezett a 2513/98/EK rendelet (HL L 313., 1998.11.21., 16. o.).

---

V. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 1501/95/EK rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1–11. cikk | 1–11. cikk |
| 12. cikk | — |
| 13. cikk | 12. cikk |
| 13a. cikk | — |
| 14. cikk | 13. cikk |
| 15. cikk | 14. cikk |
| 16. cikk | 15. cikk |
| 17. cikk | 16. cikk |
| 18. cikk | — |
| 19. cikk | — |
| — | 17. cikk |
| — | 18. cikk |
| I. melléklet | I. melléklet |
| II. melléklet | II. melléklet |
| III. melléklet | III. melléklet |
| — | IV. melléklet |
| — | V. melléklet |

1501/95/EK rendelet

Ez a rendelet

1–11. cikk

1–11. cikk

12. cikk

—

13. cikk

12. cikk

13a. cikk

—

14. cikk

13. cikk

15. cikk

14. cikk

16. cikk

15. cikk

17. cikk

16. cikk

18. cikk

—

19. cikk

—

—

17. cikk

—

18. cikk

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

II. melléklet

III. melléklet

III. melléklet

—

IV. melléklet

—

V. melléklet

---

| 20.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/13

---

A BIZOTTSÁG 235/2010/EU RENDELETE

(2010. március 19.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. március 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 106,9 |
| JO | 59,9 |
| MA | 74,6 |
| TN | 128,3 |
| TR | 103,8 |
| ZZ | 94,7 |
| 0707 00 05 | JO | 121,4 |
| MK | 124,9 |
| TR | 131,0 |
| ZZ | 125,8 |
| 0709 90 70 | JO | 97,9 |
| MA | 177,1 |
| TR | 94,4 |
| ZZ | 123,1 |
| 0805 10 20 | EG | 41,0 |
| IL | 57,7 |
| MA | 47,0 |
| TN | 55,5 |
| TR | 62,7 |
| ZZ | 52,8 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 91,6 |
| MA | 42,8 |
| TR | 65,4 |
| ZZ | 69,0 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 86,5 |
| CA | 95,5 |
| CL | 93,7 |
| CN | 69,7 |
| MK | 24,7 |
| US | 117,4 |
| UY | 70,1 |
| ZZ | 80,9 |
| 0808 20 50 | AR | 81,2 |
| CL | 59,5 |
| CN | 45,4 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 68,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

106,9

JO

59,9

MA

74,6

TN

128,3

TR

103,8

ZZ

94,7

0707 00 05

JO

121,4

MK

124,9

TR

131,0

ZZ

125,8

0709 90 70

JO

97,9

MA

177,1

TR

94,4

ZZ

123,1

0805 10 20

EG

41,0

IL

57,7

MA

47,0

TN

55,5

TR

62,7

ZZ

52,8

0805 50 10

EG

76,3

IL

91,6

MA

42,8

TR

65,4

ZZ

69,0

0808 10 80

AR

89,5

BR

86,5

CA

95,5

CL

93,7

CN

69,7

MK

24,7

US

117,4

UY

70,1

ZZ

80,9

0808 20 50

AR

81,2

CL

59,5

CN

45,4

ZA

88,1

ZZ

68,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 20.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/15

---

A BIZOTTSÁG 236/2010/EU RENDELETE

(2010. március 19.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 224/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 224/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. március 20-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 19-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 68., 2010.3.18., 5. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. március 20-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 35,58 | 0,61 |
| 1701 11 90 (1) | 35,58 | 4,23 |
| 1701 12 10 (1) | 35,58 | 0,48 |
| 1701 12 90 (1) | 35,58 | 3,93 |
| 1701 91 00 (2) | 37,99 | 6,24 |
| 1701 99 10 (2) | 37,99 | 2,94 |
| 1701 99 90 (2) | 37,99 | 2,94 |
| 1702 90 95 (3) | 0,38 | 0,29 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

35,58

0,61

1701 11 90 (1)

35,58

4,23

1701 12 10 (1)

35,58

0,48

1701 12 90 (1)

35,58

3,93

1701 91 00 (2)

37,99

6,24

1701 99 10 (2)

37,99

2,94

1701 99 90 (2)

37,99

2,94

1702 90 95 (3)

0,38

0,29

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

IRÁNYELVEK

| 20.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/17

---

A BIZOTTSÁG 2010/19/EU IRÁNYELVE

(2010. március 9.)

a 91/226/EGK tanácsi irányelvnek és a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak a felcsapódó víz elleni védelme területén a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítás céljából történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (keretirányelv) (1) és különösen annak 39. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak a felcsapódó víz elleni védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1991. március 27-i 91/226/EGK tanácsi irányelv (2) egyike az egyedi irányelveknek a 2007/46/EK irányelv alapján meghatározott EK-típus-jóváhagyási eljárás vonatkozásában. A járművek rendszereivel, alkatrészeivel és önálló műszaki egységeivel kapcsolatos 2007/46/EK irányelv rendelkezései így a 91/226/EGK irányelvre is vonatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

A gépjárművek és pótkocsijaik egyes kategóriáinak a felcsapódó víz elleni védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1991. március 27-i 91/226/EGK tanácsi irányelv (2) egyike az egyedi irányelveknek a 2007/46/EK irányelv alapján meghatározott EK-típus-jóváhagyási eljárás vonatkozásában. A járművek rendszereivel, alkatrészeivel és önálló műszaki egységeivel kapcsolatos 2007/46/EK irányelv rendelkezései így a 91/226/EGK irányelvre is vonatkoznak.

| (2) | Tekintettel arra, hogy az EK-típus-jóváhagyási eljárás alkalmazása kötelező a 2007/46/EK irányelvvel érintett összes jármű-kategóriára, harmonizált követelmények meghatározása szükséges a 91/226/EGK irányelv által érintett összes jármű-kategória felcsapódó víz elleni védelmével kapcsolatban. Ezenkívül tisztázni kell azt, hogy ezek a követelmények nem kötelezők a terepjáró járművekre. Végül, a megszerzett tapasztalatokra tekintettel, a 91/226/EGK irányelvet és – következésképpen – a 2007/46/EK irányelv IV. mellékletét a műszaki fejlődéshez kell igazítani. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel arra, hogy az EK-típus-jóváhagyási eljárás alkalmazása kötelező a 2007/46/EK irányelvvel érintett összes jármű-kategóriára, harmonizált követelmények meghatározása szükséges a 91/226/EGK irányelv által érintett összes jármű-kategória felcsapódó víz elleni védelmével kapcsolatban. Ezenkívül tisztázni kell azt, hogy ezek a követelmények nem kötelezők a terepjáró járművekre. Végül, a megszerzett tapasztalatokra tekintettel, a 91/226/EGK irányelvet és – következésképpen – a 2007/46/EK irányelv IV. mellékletét a műszaki fejlődéshez kell igazítani.

| (3) | Ezért a 91/226/EGK és a 2007/46/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Ezért a 91/226/EGK és a 2007/46/EK irányelvet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az ebben az irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben az irányelvben meghatározott intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 91/226/EGK irányelv a következők szerint módosul:

| 1. | a Mellékletek jegyzéke, valamint az I., a II. és a III. melléklet ezen irányelv I. melléklete szerint módosul; |
| --- | --- |

1.

a Mellékletek jegyzéke, valamint az I., a II. és a III. melléklet ezen irányelv I. melléklete szerint módosul;

| 2. | az „Ábrák” című számozatlan melléklet helyébe az ezen irányelv II. mellékletében foglalt szöveg lép. |
| --- | --- |

2.

az „Ábrák” című számozatlan melléklet helyébe az ezen irányelv II. mellékletében foglalt szöveg lép.

2. cikk

A 2007/46/EK irányelv IV. mellékletének 43. tétele és XI. mellékletének 2. és 4. függeléke helyébe a következő szöveg lép:

| „43 | A felcsapódó víz elleni védelem | 91/226/EGK irányelv | L 103., 1991.4.23., 5. o. | | | | X | X | X | X | X | X | X” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„43

A felcsapódó víz elleni védelem

91/226/EGK irányelv

L 103., 1991.4.23., 5. o.

X

X

X

X

X

X

X”

3. cikk

(1)   2011. április 9-én kezdődő hatállyal a felcsapódó víz elleni védelem tekintetében a tagállamok nem tagadják meg az EK- vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását azon járművek vagy alkatrészek részére, amelyek megfelelnek az ezen irányelvvel módosított 91/226/EGK irányelvben foglalt követelményeknek.

(2)   2011. április 9-én kezdődő hatállyal a felcsapódó víz elleni védelem tekintetében a tagállamok megtagadják az EK- vagy a nemzeti típusjóváhagyás megadását azon járművek vagy alkatrészek részére, amelyek nem felelnek meg az ezen irányelvvel módosított 91/226/EGK irányelvben foglalt követelményeknek.

(3)   Ha a 2007/46/EK irányelv szerint teljes jármű EK-típusjóváhagyására irányuló kérelmet nyújtanak be, azok a járműtípusok, amelyek már részesültek felcsapódó víz elleni védelemre is kiterjedő nemzeti vagy EK-típusjóváhagyásban, mentesülnek a 91/226/EGK irányelvben meghatározott, a felcsapódó víz elleni védelemre vonatkozó követelmények alól.

4. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2011. április 8-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegéről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Ezeket a rendelkezéseket 2011. április 9-től alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

5. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

6. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 9-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 263., 2007.10.9., 1. o.

1

(2)  HL L 103., 1991.4.23., 5. o.

2

---

I. MELLÉKLET

| 1. | A 91/226/EGK irányelv mellékleteinek listája a következőképpen módosul:






  a) | A II. melléklet 3. függelékének címe helyébe a következő lép: |
| --- | --- | --- |

1.

A 91/226/EGK irányelv mellékleteinek listája a következőképpen módosul:

a)

A II. melléklet 3. függelékének címe helyébe a következő lép:

| b) | A III. melléklet címének helyébe a következő lép:







  „III. melléklet | : | A járművek EK-típusjóváhagyásának a felcsapódó víz ellenivédőrendszerek rögzítésével kapcsolatos követelményei







  1. függelék | : | Adatközlő lap az EK-jármű-típusjóváhagyáshoz |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2. függelék | : | Az EK-jármű-típusbizonyítvány mintája”. |

b)

A III. melléklet címének helyébe a következő lép:

„III. melléklet

:

A járművek EK-típusjóváhagyásának a felcsapódó víz ellenivédőrendszerek rögzítésével kapcsolatos követelményei

1. függelék

:

Adatközlő lap az EK-jármű-típusjóváhagyáshoz

2. függelék

:

Az EK-jármű-típusbizonyítvány mintája”.

| c) | Az „ÁBRÁK: (1–9)” sor helyébe következő lép:







  „V. melléklet | : | 1–9. ábra”. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Az „ÁBRÁK: (1–9)” sor helyébe következő lép:

„V. melléklet

:

1–9. ábra”.

| 2. | A 91/226/EGK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:






  a) | A 9., 10. és 11. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „9.   Felemelhető tengely

  »Felemelhető tengely«: a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2.15. pontjában meghatározott tengely.
  10.   Terheletlen jármű

  »Terheletlen jármű«: a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) I. mellékletének 2.6. pontjában meghatározottak szerinti menetkész gépjármű.
  11.   Futófelület

  »Futófelület«: a gumiabroncs a 92/23/EGK irányelv II. mellékletének 2.8. pontjában meghatározottak szerinti része. |
| --- | --- | --- |

2.

A 91/226/EGK irányelv I. melléklete a következőképpen módosul:

a)

A 9., 10. és 11. pont helyébe a következő szöveg lép:

„9.   Felemelhető tengely

»Felemelhető tengely«: a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2.15. pontjában meghatározott tengely.

10.   Terheletlen jármű

»Terheletlen jármű«: a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) I. mellékletének 2.6. pontjában meghatározottak szerinti menetkész gépjármű.

11.   Futófelület

»Futófelület«: a gumiabroncs a 92/23/EGK irányelv II. mellékletének 2.8. pontjában meghatározottak szerinti része.

| b) | Az I. melléklet az alábbi 13., 14. és 15. ponttal egészül ki:
  „13.   Nyerges vontató

  »Nyerges vontató«: a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2.1.1.2.2. pontjában meghatározottak szerinti vontatójármű.
  14.   Műszakilag megengedett össztömeg

  »Műszakilag megengedett össztömeg«: a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2.6. pontjában meghatározottak szerint a terhelt jármű legnagyobb tömege.
  15.   Járműtípus

  »Járműtípus«: a felcsapódó víz elleni védelem vonatkozásában olyan teljes, nem teljes vagy befejezett járművek, amelyek a következő szempontok tekintetében nem különböznek egymástól:






  — | a felcsapódó víz elleni védőberendezés típusa (a járműre szerelve), |
| --- | --- | --- |

b)

Az I. melléklet az alábbi 13., 14. és 15. ponttal egészül ki:

„13.   Nyerges vontató

»Nyerges vontató«: a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2.1.1.2.2. pontjában meghatározottak szerinti vontatójármű.

14.   Műszakilag megengedett össztömeg

»Műszakilag megengedett össztömeg«: a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2.6. pontjában meghatározottak szerint a terhelt jármű legnagyobb tömege.

15.   Járműtípus

»Járműtípus«: a felcsapódó víz elleni védelem vonatkozásában olyan teljes, nem teljes vagy befejezett járművek, amelyek a következő szempontok tekintetében nem különböznek egymástól:

—

a felcsapódó víz elleni védőberendezés típusa (a járműre szerelve),

| — | a felcsapódó víz elleni védőberendezés gyártó szerinti típusjelölése.” |
| --- | --- |

—

a felcsapódó víz elleni védőberendezés gyártó szerinti típusjelölése.”

| 3. | A 91/226/EGK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:






  a) | A 2–3.4.3. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   Az EK-alkatrész-típusjóváhagyás kérelmezése

  2.1.   Valamely felcsapódó víz elleni védőberendezés-típus 2007/46/EK irányelv 7. cikke szerinti EK-alkatrész-típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet a gyártó nyújtja be.
  2.2.   Az adatközlő lap mintáját a 3. függelék tartalmazza.
  2.3.   A típus-jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz az alábbiakat kell benyújtani:
  Négy minta: ezek közül három vizsgálati célokat szolgál, a negyediket pedig a laboratórium köteles megőrizni későbbi ellenőrzés céljából. A vizsgálólaboratórium további mintákat is igényelhet.
  2.4.   Jelölések
  Minden egyes mintán világosan és letörölhetetlenül fel kell tüntetni a kereskedelmi nevet vagy védjegyet és a típus jelét, továbbá megfelelő nagyságú helyet kell kihagyni az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jel számára.
  3.   Az EK-alkatrész-típusjóváhagyás megadása

  3.1.   A vonatkozó követelmények teljesülése esetén a 2007/46/EK irányelv 10. cikke szerint meg kell adni az EK-típusjóváhagyást.
  3.2.   Az EK-típusbizonyítvány mintája a 4. függelékben található.
  3.3.   A 2007/46/EK irányelv VII. mellékletével összhangban jóváhagyási számmal kell ellátni a felcsapódó víz elleni védőberendezés minden jóváhagyott típusát. Ugyanaz a tagállam nem adhatja ugyanazt a számot a felcsapódó víz elleni védőberendezés egy másik típusának.
  3.4.   Valamennyi, ezen irányelv szerint jóváhagyott valamely típusnak megfelelő kivitelű felcsapódó víz elleni védőberendezést el kell látni az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jellel úgy, hogy az letörölhetetlen és könnyen olvasható legyen akkor is, amikor a berendezést rögzítették a járműre.
  3.5.   Az energiaelnyelő típusú berendezések esetében »A« betűvel, a levegő/víz szétválasztó típusú berendezések esetében »S« betűvel kell a jóváhagyási jelet kiegészíteni a 2007/46/EK irányelv VII. melléklete függelékének 1.3. pontjával összhangban.” |
| --- | --- | --- |

3.

A 91/226/EGK irányelv II. melléklete a következőképpen módosul:

a)

A 2–3.4.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„2.   Az EK-alkatrész-típusjóváhagyás kérelmezése

2.1.   Valamely felcsapódó víz elleni védőberendezés-típus 2007/46/EK irányelv 7. cikke szerinti EK-alkatrész-típusjóváhagyására vonatkozó kérelmet a gyártó nyújtja be.

2.2.   Az adatközlő lap mintáját a 3. függelék tartalmazza.

2.3.   A típus-jóváhagyási vizsgálatok elvégzéséért felelős műszaki szolgálathoz az alábbiakat kell benyújtani:

Négy minta: ezek közül három vizsgálati célokat szolgál, a negyediket pedig a laboratórium köteles megőrizni későbbi ellenőrzés céljából. A vizsgálólaboratórium további mintákat is igényelhet.

2.4.   Jelölések

Minden egyes mintán világosan és letörölhetetlenül fel kell tüntetni a kereskedelmi nevet vagy védjegyet és a típus jelét, továbbá megfelelő nagyságú helyet kell kihagyni az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jel számára.

3.   Az EK-alkatrész-típusjóváhagyás megadása

3.1.   A vonatkozó követelmények teljesülése esetén a 2007/46/EK irányelv 10. cikke szerint meg kell adni az EK-típusjóváhagyást.

3.2.   Az EK-típusbizonyítvány mintája a 4. függelékben található.

3.3.   A 2007/46/EK irányelv VII. mellékletével összhangban jóváhagyási számmal kell ellátni a felcsapódó víz elleni védőberendezés minden jóváhagyott típusát. Ugyanaz a tagállam nem adhatja ugyanazt a számot a felcsapódó víz elleni védőberendezés egy másik típusának.

3.4.   Valamennyi, ezen irányelv szerint jóváhagyott valamely típusnak megfelelő kivitelű felcsapódó víz elleni védőberendezést el kell látni az EK-alkatrész-típusjóváhagyási jellel úgy, hogy az letörölhetetlen és könnyen olvasható legyen akkor is, amikor a berendezést rögzítették a járműre.

3.5.   Az energiaelnyelő típusú berendezések esetében »A« betűvel, a levegő/víz szétválasztó típusú berendezések esetében »S« betűvel kell a jóváhagyási jelet kiegészíteni a 2007/46/EK irányelv VII. melléklete függelékének 1.3. pontjával összhangban.”

| b) | Az 1–4. függelék helyébe a következő szöveg lép:„
  1. függelék

  Az energiaelnyelő típusú, felcsapódó víz elleni védőberendezésekkel kapcsolatos vizsgálatok

  1.   Alapelv

  E vizsgálat célja annak számszerűsítése, hogy egy berendezés milyen mértékben képes visszatartani a sugársorozatban ráirányított vizet. A vizsgálati berendezés célja azoknak a körülményeknek a reprodukálása, amelyek között a berendezésnek valamely járműre történő felszerelését követően működnie kell, legalábbis ami az abroncs futófelülete által a talajról felhordott víz mennyiségét és sebességét illeti.
  2.   Berendezések

  A vizsgálati berendezések leírását lásd az V. melléklet 8. ábráján.
  3.   Vizsgálati körülmények







  3.1. | A vizsgálatokat zárt helyiségben, légmozgás nélküli környezetben kell elvégezni. |
| --- | --- | --- |

b)

Az 1–4. függelék helyébe a következő szöveg lép:

1. függelék

Az energiaelnyelő típusú, felcsapódó víz elleni védőberendezésekkel kapcsolatos vizsgálatok

1.   Alapelv

E vizsgálat célja annak számszerűsítése, hogy egy berendezés milyen mértékben képes visszatartani a sugársorozatban ráirányított vizet. A vizsgálati berendezés célja azoknak a körülményeknek a reprodukálása, amelyek között a berendezésnek valamely járműre történő felszerelését követően működnie kell, legalábbis ami az abroncs futófelülete által a talajról felhordott víz mennyiségét és sebességét illeti.

2.   Berendezések

A vizsgálati berendezések leírását lásd az V. melléklet 8. ábráján.

3.   Vizsgálati körülmények

3.1.

A vizsgálatokat zárt helyiségben, légmozgás nélküli környezetben kell elvégezni.

| 3.2. | A környezeti hőmérséklet és a próbadarabok hőmérséklete 21 (± 3) °C legyen. |
| --- | --- |

3.2.

A környezeti hőmérséklet és a próbadarabok hőmérséklete 21 (± 3) °C legyen.

| 3.3. | Deionizált vizet kell használni. |
| --- | --- |

3.3.

Deionizált vizet kell használni.

| 3.4. | A próbadarabokat nedvesítéssel kell mindegyik vizsgálathoz előkészíteni. |
| --- | --- |

3.4.

A próbadarabokat nedvesítéssel kell mindegyik vizsgálathoz előkészíteni.

4.   Eljárás

| 4.1. | A vizsgálandó eszköznek egy 500 (+0/–5) mm széles és 750 mm hosszú mintáját a vizsgálóberendezés függőleges vázához kell erősíteni, meggyőződve arról, hogy a minta jól fekszik a vízgyűjtő határfelületei között, továbbá hogy a vizet semmilyen akadály nem tudja eltéríteni sem a berendezésen történő becsapódás előtt, sem azután. |
| --- | --- |

4.1.

A vizsgálandó eszköznek egy 500 (+0/–5) mm széles és 750 mm hosszú mintáját a vizsgálóberendezés függőleges vázához kell erősíteni, meggyőződve arról, hogy a minta jól fekszik a vízgyűjtő határfelületei között, továbbá hogy a vizet semmilyen akadály nem tudja eltéríteni sem a berendezésen történő becsapódás előtt, sem azután.

| 4.2. | A víz áramlási sebességét 0,675 (+/–0,01) l/s értékre kell beállítani, és 500 (+/–2) mm-es vízszintes távolságból rá kell irányítani a mintára legalább 90 liter, de legfeljebb 120 liter vizet (V. melléklet, 8. ábra). |
| --- | --- |

4.2.

A víz áramlási sebességét 0,675 (+/–0,01) l/s értékre kell beállítani, és 500 (+/–2) mm-es vízszintes távolságból rá kell irányítani a mintára legalább 90 liter, de legfeljebb 120 liter vizet (V. melléklet, 8. ábra).

| 4.3. | Hagyni kell, hogy a víz a mintáról a gyűjtőbe csepegjen. Ki kell számítani az összegyűjtött és a szétfröccsent víz mennyisége közötti különbséget (százalékban). |
| --- | --- |

4.3.

Hagyni kell, hogy a víz a mintáról a gyűjtőbe csepegjen. Ki kell számítani az összegyűjtött és a szétfröccsent víz mennyisége közötti különbséget (százalékban).

| 4.4. | A vizsgálatot ötször kell elvégezni a mintán a 4.2. és a 4.3. pontnak megfelelően. Meg kell határozni az öt vizsgálatból álló sorozat átlagos százalékos arányát. |
| --- | --- |

4.4.

A vizsgálatot ötször kell elvégezni a mintán a 4.2. és a 4.3. pontnak megfelelően. Meg kell határozni az öt vizsgálatból álló sorozat átlagos százalékos arányát.

5.   Eredmények

| 5.1. | A 4.4. pontban kiszámított átlagos százalékos aránynak legalább 70 %-nak kell lennie. |
| --- | --- |

5.1.

A 4.4. pontban kiszámított átlagos százalékos aránynak legalább 70 %-nak kell lennie.

| 5.2. | Amennyiben az öt vizsgálatból álló sorozatban az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos aránya több mint 5 %-kal eltér az átlagos százaléktól, akkor az öt vizsgálatból álló sorozatot meg kell ismételni.
  Amennyiben a második öt vizsgálatból álló sorozatban a visszanyert víz legnagyobb és legkisebb százalékos aránya ismét több mint 5 %-kal eltér az átlagos százaléktól, és ha az alsó érték nem felel meg az 5.1. pont követelményeinek, akkor a típusjóváhagyás nem adható meg. |
| --- | --- |

5.2.

Amennyiben az öt vizsgálatból álló sorozatban az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos aránya több mint 5 %-kal eltér az átlagos százaléktól, akkor az öt vizsgálatból álló sorozatot meg kell ismételni.

Amennyiben a második öt vizsgálatból álló sorozatban a visszanyert víz legnagyobb és legkisebb százalékos aránya ismét több mint 5 %-kal eltér az átlagos százaléktól, és ha az alsó érték nem felel meg az 5.1. pont követelményeinek, akkor a típusjóváhagyás nem adható meg.

| 5.3. | Ellenőrizni kell, hogy a berendezés függőleges helyzete befolyásolja-e a kapott eredményeket. Ha igen, akkor a 4.1–4.4. pontban leírt eljárást meg kell ismételni azokban a pozíciókban, amelyek az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos arányát eredményezték; az 5.2. pontban foglalt követelmények továbbra is érvényben maradnak.
  Az egyes eredmények középértékét kell ezután venni az átlagos százalékos arány megadásához. Az átlagos százalékos aránynak legalább 70-nek kell lennie. |
| --- | --- |

5.3.

Ellenőrizni kell, hogy a berendezés függőleges helyzete befolyásolja-e a kapott eredményeket. Ha igen, akkor a 4.1–4.4. pontban leírt eljárást meg kell ismételni azokban a pozíciókban, amelyek az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos arányát eredményezték; az 5.2. pontban foglalt követelmények továbbra is érvényben maradnak.

Az egyes eredmények középértékét kell ezután venni az átlagos százalékos arány megadásához. Az átlagos százalékos aránynak legalább 70-nek kell lennie.

2. függelék

A levegő/víz szétválasztó típusú, felcsapódó víz elleni védőberendezésekkel kapcsolatos vizsgálatok

1.   Alapelv

A vizsgálat célja valamely vízvisszatartásra készült porózus anyag hatékonyságának a meghatározása, amelynek vízzel való bepermetezése egy túlnyomásos levegő/víz porlasztó segítségével történik.

A vizsgálóberendezésnek azokat a körülményeket kell szimulálnia, amelyek között a berendezésnek valamely járműre történő rögzítését követően kell működnie, legalábbis ami az abroncs futófelülete által a talajról felhordott víz mennyiségét és sebességét illeti.

2.   Berendezés

A vizsgálati berendezés leírását lásd az V. melléklet 9. ábráján.

3.   Vizsgálati körülmények

| 3.1. | A vizsgálatokat zárt helyiségben, légmozgás nélküli környezetben kell elvégezni. |
| --- | --- |

3.1.

A vizsgálatokat zárt helyiségben, légmozgás nélküli környezetben kell elvégezni.

| 3.2. | A környezeti hőmérséklet és a próbadarabok hőmérséklete 21 (± 3) °C legyen. |
| --- | --- |

3.2.

A környezeti hőmérséklet és a próbadarabok hőmérséklete 21 (± 3) °C legyen.

| 3.3. | Deionizált vizet kell használni. |
| --- | --- |

3.3.

Deionizált vizet kell használni.

| 3.4. | A próbadarabokat nedvesítéssel kell mindegyik vizsgálathoz előkészíteni. |
| --- | --- |

3.4.

A próbadarabokat nedvesítéssel kell mindegyik vizsgálathoz előkészíteni.

4.   Eljárás

| 4.1. | Egy 305 × 100 mm méretű mintát függőlegesen a vizsgálóberendezéshez kell erősíteni, majd meg kell győződni arról, hogy a minta és a felső ívelt lemez között nincs rés, valamint a tálca megfelelő helyzetben van. A porlasztótartályt meg kell tölteni 1 ± 0,005 liter vízzel, és az ábrán látható módon kell elhelyezni. |
| --- | --- |

4.1.

Egy 305 × 100 mm méretű mintát függőlegesen a vizsgálóberendezéshez kell erősíteni, majd meg kell győződni arról, hogy a minta és a felső ívelt lemez között nincs rés, valamint a tálca megfelelő helyzetben van. A porlasztótartályt meg kell tölteni 1 ± 0,005 liter vízzel, és az ábrán látható módon kell elhelyezni.

| 4.2. | A porlasztót a következők szerint kell beállítani: | nyomás (a porlasztónál): 5 bar + 10 % / – 0 % |
| --- | --- | --- |

4.2.

A porlasztót a következők szerint kell beállítani:

nyomás (a porlasztónál): 5 bar + 10 % / – 0 %

| | áramlási sebesség: 1 liter/perc ± 5 mp |
| --- | --- |

áramlási sebesség: 1 liter/perc ± 5 mp

| | porlasztás: körkörös, 50 ± 5 mm átmérőjű, a mintától 200 ± 5 mm-re, 5 ± 0,1 mm átmérőjű fúvókával. |
| --- | --- |

porlasztás: körkörös, 50 ± 5 mm átmérőjű, a mintától 200 ± 5 mm-re, 5 ± 0,1 mm átmérőjű fúvókával.

| 4.3. | Porlasztani kell mindaddig, amíg eloszlik a vízköd, és fel kell jegyezni az eltelt időt. Hagyni kell, hogy a víz 60 másodpercen keresztül a mintából a tálcára folyjon, majd meg kell mérni az összegyűjtött víz mennyiségét. Meg kell mérni a porlasztótartályban maradt víz mennyiségét. Ki kell számítani az összegyűjtött és a porlasztott víz mennyiségi különbséget (százalékban). |
| --- | --- |

4.3.

Porlasztani kell mindaddig, amíg eloszlik a vízköd, és fel kell jegyezni az eltelt időt. Hagyni kell, hogy a víz 60 másodpercen keresztül a mintából a tálcára folyjon, majd meg kell mérni az összegyűjtött víz mennyiségét. Meg kell mérni a porlasztótartályban maradt víz mennyiségét. Ki kell számítani az összegyűjtött és a porlasztott víz mennyiségi különbséget (százalékban).

| 4.4. | A vizsgálatot ötször kell elvégezni, és meg kell határozni az összegyűjtött mennyiség átlagos százalékos arányát. Minden egyes vizsgálat előtt ellenőrizni kell a tálca, a porlasztótartály, valamint a mérőedény száraz voltát. |
| --- | --- |

4.4.

A vizsgálatot ötször kell elvégezni, és meg kell határozni az összegyűjtött mennyiség átlagos százalékos arányát. Minden egyes vizsgálat előtt ellenőrizni kell a tálca, a porlasztótartály, valamint a mérőedény száraz voltát.

5.   Eredmények

| 5.1. | A 4.4. pontban kiszámított átlagos százalékos aránynak legalább 85 %-nak kell lennie. |
| --- | --- |

5.1.

A 4.4. pontban kiszámított átlagos százalékos aránynak legalább 85 %-nak kell lennie.

| 5.2. | Amennyiben egy öt vizsgálatból álló sorozatban az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos aránya több mint 5 %-kal eltér az átlagértéktől, az öt vizsgálatból álló sorozatot meg kell ismételni. Amenynyiben az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos aránya a második öt vizsgálatból álló sorozatban is több mint 5 %-kal eltér az átlagos értéktől, és amennyiben az alsó érték nem felel meg az 5.1. pont követelményeinek, úgy a típusjóváhagyás nem adható meg. |
| --- | --- |

5.2.

Amennyiben egy öt vizsgálatból álló sorozatban az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos aránya több mint 5 %-kal eltér az átlagértéktől, az öt vizsgálatból álló sorozatot meg kell ismételni. Amenynyiben az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos aránya a második öt vizsgálatból álló sorozatban is több mint 5 %-kal eltér az átlagos értéktől, és amennyiben az alsó érték nem felel meg az 5.1. pont követelményeinek, úgy a típusjóváhagyás nem adható meg.

| 5.3. | Amennyiben az eszköz függőleges helyzete befolyásolja a kapott eredményeket, úgy a 4.1–4.4. pontban leírt eljárást olyan pozíciókban kell megismételni, amelyek az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos arányát eredményezik; az 5.2. pont követelményei továbbra is érvényben maradnak.
  Az egyes vizsgálatok eredménye szempontjából az 5.1. pont követelményeit kell érvényesnek tekinteni. |
| --- | --- |

5.3.

Amennyiben az eszköz függőleges helyzete befolyásolja a kapott eredményeket, úgy a 4.1–4.4. pontban leírt eljárást olyan pozíciókban kell megismételni, amelyek az összegyűjtött víz legnagyobb és legkisebb százalékos arányát eredményezik; az 5.2. pont követelményei továbbra is érvényben maradnak.

Az egyes vizsgálatok eredménye szempontjából az 5.1. pont követelményeit kell érvényesnek tekinteni.

3. függelék

... számú adatközlő lap a felcsapódó víz elleni védőberendezések EK-alkatrész-típusjóváhagyásához (91/226/EGK irányelv)

Az alábbi adatokat, szükség szerint, három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelelő méretben, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.

Ha a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel működnek, ezek teljesítményére vonatkozóan is kell adatokat szolgáltatni.

0.   ÁLTALÁNOS

| 0.1. | Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): |
| --- | --- |

0.1.

Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):

| 0.2. | Típus: |
| --- | --- |

0.2.

Típus:

| 0.5. | A gyártó neve és címe: |
| --- | --- |

0.5.

A gyártó neve és címe:

| 0.7. | Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében az EK-típus-jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja: |
| --- | --- |

0.7.

Alkatrészek és önálló műszaki egységek esetében az EK-típus-jóváhagyási jel helye és rögzítésének módja:

| 0.8. | Az összeszerelő üzem(ek) címe(i): |
| --- | --- |

0.8.

Az összeszerelő üzem(ek) címe(i):

1.   A BERENDEZÉS LEÍRÁSA

| 1.1. | A felcsapódó víz elleni védőberendezés műszaki leírása, feltüntetve a működési alapelvet és az elvégzendő vizsgálatot: |
| --- | --- |

1.1.

A felcsapódó víz elleni védőberendezés műszaki leírása, feltüntetve a működési alapelvet és az elvégzendő vizsgálatot:

| 1.2. | Felhasznált anyagok: |
| --- | --- |

1.2.

Felhasznált anyagok:

| 1.3. | Kellő részletességű és megfelelő léptékű rajz(ok) az azonosítás lehetővé tétele céljából. A rajznak jeleznie kell az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jel elhelyezésére előirányzott helyet:
  Dátum
  Aláírás |
| --- | --- |

1.3.

Kellő részletességű és megfelelő léptékű rajz(ok) az azonosítás lehetővé tétele céljából. A rajznak jeleznie kell az EGK-alkatrész-típusjóváhagyási jel elhelyezésére előirányzott helyet:

Dátum

Aláírás

4. függelék

Image

Kiegészítés

a felcsapódó víz elleni védőberendezéseket érintő ... számú EK-típusbizonyítványhoz, a legutoljára a 2010/19/EU irányelvvel módosított 91/226/EGK irányelvre tekintettel

1.   Kiegészítő információk

| 1.1. | A berendezés működési elve: energiaelnyelő/levegő/víz szétválasztó (2): |
| --- | --- |

1.1.

A berendezés működési elve: energiaelnyelő/levegő/víz szétválasztó (2):

| 1.2. | A felcsapódó víz elleni védőberendezések jellemzői (rövid leírás, védjegy vagy név, szám(ok)): |
| --- | --- |

1.2.

A felcsapódó víz elleni védőberendezések jellemzői (rövid leírás, védjegy vagy név, szám(ok)):

| 5. | Megjegyzések (adott esetben): |
| --- | --- |

5.

Megjegyzések (adott esetben):

| 4. | A 91/226/EGK irányelv III. melléklete a következőképpen módosul:






  a) | A 0.1. és a 0.2. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „HATÁLY






  0.1. | A 2007/46/EK irányelv II. mellékletében meghatározottak szerinti N és O kategóriájú járműveket – a terepjáró járművek kivételével – a jelen mellékletben foglalt követelményeknek megfelelően kell kialakítani, és/vagy a felcsapódó víz elleni védőberendezésekkel felszerelni. Az alvázas/vezetőfülkés járművek esetében ezek a követelmények csak a vezetőfülke által takart kerekekre alkalmazhatók.
  A 7,5 tonna legnagyobb megengedett tömeget meghaladó N1 és N2 kategóriájú járművek esetében a gyártó kérésére a 78/549/EGK irányelv (3) követelményei alkalmazhatók ezen irányelv követelményeinek alternatívájaként. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

A 91/226/EGK irányelv III. melléklete a következőképpen módosul:

a)

A 0.1. és a 0.2. pont helyébe a következő szöveg lép:

„HATÁLY

0.1.

A 2007/46/EK irányelv II. mellékletében meghatározottak szerinti N és O kategóriájú járműveket – a terepjáró járművek kivételével – a jelen mellékletben foglalt követelményeknek megfelelően kell kialakítani, és/vagy a felcsapódó víz elleni védőberendezésekkel felszerelni. Az alvázas/vezetőfülkés járművek esetében ezek a követelmények csak a vezetőfülke által takart kerekekre alkalmazhatók.

A 7,5 tonna legnagyobb megengedett tömeget meghaladó N1 és N2 kategóriájú járművek esetében a gyártó kérésére a 78/549/EGK irányelv (3) követelményei alkalmazhatók ezen irányelv követelményeinek alternatívájaként.

3

| 0.2. | Az I. melléklet 4. pontjában megállapított, felcsapódó víz elleni védőberendezésekre vonatkozó jelen melléklet követelményei nem kötelezőek a 7,5 tonna legnagyobb megengedett tömeget meg nem haladó N, O1 és O2 kategóriájú járművek, az alvázas/vezetőfülkés járművek, a felépítmény nélküli járművek vagy az olyan járművek esetében, ahol a felcsapódó víz elleni védőberendezések jelenléte összeegyeztethetetlen a járművek felhasználásával. Ha azonban az ilyen járműveket mégis ellátják ilyen védőberendezésekkel, akkor azoknak teljesíteniük kell az ebben az irányelvben foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

0.2.

Az I. melléklet 4. pontjában megállapított, felcsapódó víz elleni védőberendezésekre vonatkozó jelen melléklet követelményei nem kötelezőek a 7,5 tonna legnagyobb megengedett tömeget meg nem haladó N, O1 és O2 kategóriájú járművek, az alvázas/vezetőfülkés járművek, a felépítmény nélküli járművek vagy az olyan járművek esetében, ahol a felcsapódó víz elleni védőberendezések jelenléte összeegyeztethetetlen a járművek felhasználásával. Ha azonban az ilyen járműveket mégis ellátják ilyen védőberendezésekkel, akkor azoknak teljesíteniük kell az ebben az irányelvben foglalt követelményeket.

1

2

| b) | A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „4.   A külső sárvédő perem helyzete

  A külső abroncsfal hosszirányú érintő síkja – eltekintve a gumiabroncs útfelület-közeli kiboltosodásától – és a sárvédő perem belső széle közötti »c« távolság 100 mm-nél nem lehet nagyobb (V. melléklet, 1a. és 1b. ábra).” |
| --- | --- |

b)

A 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.   A külső sárvédő perem helyzete

A külső sárvédő perem helyzete

A külső abroncsfal hosszirányú érintő síkja – eltekintve a gumiabroncs útfelület-közeli kiboltosodásától – és a sárvédő perem belső széle közötti »c« távolság 100 mm-nél nem lehet nagyobb (V. melléklet, 1a. és 1b. ábra).”

| c) | A 4.1. és 4.2. pontot el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

A 4.1. és 4.2. pontot el kell hagyni.

| d) | A 7.1.1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „7.1.1. | A sárvédőknek a közvetlenül az abroncs vagy abroncsok fölötti, előtti és mögötti zónát a következőképpen kell takarniuk:






  a) | szólótengely vagy tengelycsoportok esetében az első szélnek (C) úgy kell előrenyúlnia, hogy elérje azt az O–Z vonalat, ahol a θ (téta) = a vízszintes sík fölött legfeljebb 45°.
  A leghátsó szélnek (V. melléklet, 2. ábra) oly módon kell lefelé nyúlnia, hogy legfeljebb 100 mm-rel legyen a kerék középpontján keresztülhaladó vízszintes vonal fölött; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

A 7.1.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„7.1.1.

A sárvédőknek a közvetlenül az abroncs vagy abroncsok fölötti, előtti és mögötti zónát a következőképpen kell takarniuk:

a)

szólótengely vagy tengelycsoportok esetében az első szélnek (C) úgy kell előrenyúlnia, hogy elérje azt az O–Z vonalat, ahol a θ (téta) = a vízszintes sík fölött legfeljebb 45°.

A leghátsó szélnek (V. melléklet, 2. ábra) oly módon kell lefelé nyúlnia, hogy legfeljebb 100 mm-rel legyen a kerék középpontján keresztülhaladó vízszintes vonal fölött;

| b) | tengelycsoportok esetében a θ szög csak a legelső tengelyre vonatkozik, és a leghátsó szél magasságával kapcsolatos követelmény csak a leghátsó tengelyre vonatkozik; |
| --- | --- |

b)

tengelycsoportok esetében a θ szög csak a legelső tengelyre vonatkozik, és a leghátsó szél magasságával kapcsolatos követelmény csak a leghátsó tengelyre vonatkozik;

| c) | a sárvédő teljes »q« szélességének (V. melléklet, 1a. ábra) legalább olyannak kell lennie, hogy elfedje az abroncs »b« vagy – ikerkerekek esetén – két abroncs »t« teljes szélességét, figyelembe véve az abroncs/kerék egységnek a gyártó által meghatározott határhelyzeteit. A »b« és »t« méreteket a kerékagy magasságában kell mérni, figyelmen kívül hagyva az abroncsfalakon található összes jelzést, bordát, védőszalagot stb.” |
| --- | --- |

c)

a sárvédő teljes »q« szélességének (V. melléklet, 1a. ábra) legalább olyannak kell lennie, hogy elfedje az abroncs »b« vagy – ikerkerekek esetén – két abroncs »t« teljes szélességét, figyelembe véve az abroncs/kerék egységnek a gyártó által meghatározott határhelyzeteit. A »b« és »t« méreteket a kerékagy magasságában kell mérni, figyelmen kívül hagyva az abroncsfalakon található összes jelzést, bordát, védőszalagot stb.”

| e) | A 7.1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „7.1.3. | Ha a felszerelt sárvédők több alkatrészből állnak, akkor azokon nem lehet semmilyen olyan nyílás, amelyen a jármű mozgása közben vízpermet hatolhat át. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a jármű terhelt vagy terheletlen állapotában a kerék középpontjából kifelé az abroncs futófelületére és a sárvédők által takart tartományon belül áramló radiális vízsugár mindig nekiütközik a felcsapódó víz elleni védőberendezés egy részének.” |
| --- | --- | --- |

e)

A 7.1.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„7.1.3.

Ha a felszerelt sárvédők több alkatrészből állnak, akkor azokon nem lehet semmilyen olyan nyílás, amelyen a jármű mozgása közben vízpermet hatolhat át. Ez a követelmény akkor tekinthető teljesítettnek, ha a jármű terhelt vagy terheletlen állapotában a kerék középpontjából kifelé az abroncs futófelületére és a sárvédők által takart tartományon belül áramló radiális vízsugár mindig nekiütközik a felcsapódó víz elleni védőberendezés egy részének.”

| f) | A 7.2.1., 7.2.2. és 7.2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „7.2.1. | Egyes tengelyek esetében a külső sárvédő perem alsó széle nem helyezkedhet el az alábbi távolságokon és sugarakon kívül, a kerék középpontjától mérve, a legalsó szélső pontok kivételével, amelyek lekerekítettek lehetnek (V. melléklet, 2. ábra).
  Pneumatikus felfüggesztés:












  a) | Kormányzott vagy saját kormányzású kerekekkel felszerelt tengelyek esetén: | az első széltől (a jármű eleje felé) (C csúcs) |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

A 7.2.1., 7.2.2. és 7.2.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„7.2.1.

Egyes tengelyek esetében a külső sárvédő perem alsó széle nem helyezkedhet el az alábbi távolságokon és sugarakon kívül, a kerék középpontjától mérve, a legalsó szélső pontok kivételével, amelyek lekerekítettek lehetnek (V. melléklet, 2. ábra).

Pneumatikus felfüggesztés:

a)

Kormányzott vagy saját kormányzású kerekekkel felszerelt tengelyek esetén:

az első széltől (a jármű eleje felé) (C csúcs)

| | a hátsó szél felé (a jármű hátulja felé) (A csúcs) |
| --- | --- |

a hátsó szél felé (a jármű hátulja felé) (A csúcs)

Rv ≤ 1,5 R

v

| b) | Nem kormányzott kerekekkel szerelt tengelyek esetén: | az első széltől (C csúcs) |
| --- | --- | --- |

b)

Nem kormányzott kerekekkel szerelt tengelyek esetén:

az első széltől (C csúcs)

| | a hátsó szélig (A csúcs) |
| --- | --- |

a hátsó szélig (A csúcs)

Rv ≤ 1,25 R

v

Mechanikus felfüggesztés

| a) | általános eset } Rv ≤ 1,8 R |
| --- | --- |

a)

általános eset } Rv ≤ 1,8 R

v

| b) | nem kormányzott kerekek olyan járművek esetében, amelyek műszakilag megengedett legnagyobb tömege több mint 7,5 t } Rv ≤ 1,5 R
  ahol R a járműre szerelt abroncs sugara, Rv pedig az a sugárként kifejezett távolság, amelynél a külső sárvédő perem alsó széle elhelyezkedik. |
| --- | --- |

b)

nem kormányzott kerekek olyan járművek esetében, amelyek műszakilag megengedett legnagyobb tömege több mint 7,5 t } Rv ≤ 1,5 R

v

ahol R a járműre szerelt abroncs sugara, Rv pedig az a sugárként kifejezett távolság, amelynél a külső sárvédő perem alsó széle elhelyezkedik.

| 7.2.2. | Tengelycsoportok esetében a 7.2.1. pontban meghatározott követelmények nem vonatkoznak az első és az utolsó tengely középpontján áthaladó függőleges keresztirányú síkok közötti részre, ahol a külső sárvédő peremek egyenesek lehetnek a felcsapódó víz elleni védőberendezés folytonosságának biztosítása érdekében (V. melléklet, 4. ábra). |
| --- | --- |

7.2.2.

Tengelycsoportok esetében a 7.2.1. pontban meghatározott követelmények nem vonatkoznak az első és az utolsó tengely középpontján áthaladó függőleges keresztirányú síkok közötti részre, ahol a külső sárvédő peremek egyenesek lehetnek a felcsapódó víz elleni védőberendezés folytonosságának biztosítása érdekében (V. melléklet, 4. ábra).

| 7.2.3. | A felcsapódó víz elleni védőberendezés legfelső és legalsó pontja (a sárvédő és a külső sárvédő perem) közötti távolság – a sárvédőre merőleges bármelyik keresztmetszetben mérve (lásd az V. melléklet 1b. és 2. ábráját) – a kerék középpontján vagy tengelycsoportok esetében az első kerék középpontján keresztülhaladó függőleges vonal mögötti egyik pontnál sem lehet 45 mm-nél kevesebb. Ez a méret e vonal előtt fokozatosan csökkenthető.” |
| --- | --- |

7.2.3.

A felcsapódó víz elleni védőberendezés legfelső és legalsó pontja (a sárvédő és a külső sárvédő perem) közötti távolság – a sárvédőre merőleges bármelyik keresztmetszetben mérve (lásd az V. melléklet 1b. és 2. ábráját) – a kerék középpontján vagy tengelycsoportok esetében az első kerék középpontján keresztülhaladó függőleges vonal mögötti egyik pontnál sem lehet 45 mm-nél kevesebb. Ez a méret e vonal előtt fokozatosan csökkenthető.”

| g) | A szöveg az alábbi 7.2.5. és 7.2.6. ponttal egészül ki:






  „7.2.5. | A 7.2.3. és 7.2.4. pont követelményeit nem szükséges helyileg figyelembe venni, ha a sárvédő perem egymáshoz képest elmozduló több különböző elemből tevődik össze. |
| --- | --- | --- |

g)

A szöveg az alábbi 7.2.5. és 7.2.6. ponttal egészül ki:

„7.2.5.

A 7.2.3. és 7.2.4. pont követelményeit nem szükséges helyileg figyelembe venni, ha a sárvédő perem egymáshoz képest elmozduló több különböző elemből tevődik össze.

| 7.2.6. | Az (1978. évi ISO 612 szabvány 6.20. pontjában meghatározott) alacsony alvázú félpótkocsikhoz előirányzott vontatók, nevezetesen azok, amelyek az útfelülethez viszonyítva legfeljebb 1 100 mm kapcsolócsap-magassággal rendelkezhetnek, olyan módon tervezhetők meg, hogy mentesüljenek a 7.1.1.a., 7.1.3. és 7.2.4. pont követelményei alól. Ebben a tekintetben a sárvédőknek és a sárvédő peremeknek nem szükséges takarniuk a hátsó tengelyek abroncsai fölött közvetlenül elhelyezkedő területet, amikor ezeket a vontatókat félpótkocsihoz csatlakoztatják azért, hogy a felcsapódó víz elleni védőberendezés ne váljon hasznavehetetlenné. Az ilyen járművek sárvédői és sárvédő peremei azonban feleljenek meg a fenti pontok követelményeinek azokban a szakaszokban, amelyek 60°-nál nagyobb szögben vannak a kerék középpontján áthaladó függőleges vonaltól, ezen abroncsok előtt és mögött.
  Ezért ezeket a járműveket úgy kell megtervezni, hogy megfeleljenek az első bekezdésben meghatározott követelményeknek, amikor félpótkocsi nélkül közlekednek.
  E követelmények teljesíthetősége érdekében a sárvédők és a sárvédő peremek például egy levehető résszel rendelkezhetnek.” |
| --- | --- |

7.2.6.

Az (1978. évi ISO 612 szabvány 6.20. pontjában meghatározott) alacsony alvázú félpótkocsikhoz előirányzott vontatók, nevezetesen azok, amelyek az útfelülethez viszonyítva legfeljebb 1 100 mm kapcsolócsap-magassággal rendelkezhetnek, olyan módon tervezhetők meg, hogy mentesüljenek a 7.1.1.a., 7.1.3. és 7.2.4. pont követelményei alól. Ebben a tekintetben a sárvédőknek és a sárvédő peremeknek nem szükséges takarniuk a hátsó tengelyek abroncsai fölött közvetlenül elhelyezkedő területet, amikor ezeket a vontatókat félpótkocsihoz csatlakoztatják azért, hogy a felcsapódó víz elleni védőberendezés ne váljon hasznavehetetlenné. Az ilyen járművek sárvédői és sárvédő peremei azonban feleljenek meg a fenti pontok követelményeinek azokban a szakaszokban, amelyek 60°-nál nagyobb szögben vannak a kerék középpontján áthaladó függőleges vonaltól, ezen abroncsok előtt és mögött.

Ezért ezeket a járműveket úgy kell megtervezni, hogy megfeleljenek az első bekezdésben meghatározott követelményeknek, amikor félpótkocsi nélkül közlekednek.

E követelmények teljesíthetősége érdekében a sárvédők és a sárvédő peremek például egy levehető résszel rendelkezhetnek.”

| h) | A 7.3.1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „7.3.1. | A sárfogó szélességének a 7.1.1. c) pontban megadott »q«-ra vonatkozó követelményeknek kell megfelelnie, kivéve, amikor a sárfogó a sárvédőkön belül van, amely esetben a sárfogó szélességének legalább az abroncs futófelületének szélességével kell megegyeznie.
  A sárfogók sárvédő alatt elhelyezett részének szélessége feleljen meg az ebben a bekezdésben foglalt feltételnek, mindkét oldalon 10 mm-es tűréssel.” |
| --- | --- | --- |

h)

A 7.3.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„7.3.1.

A sárfogó szélességének a 7.1.1. c) pontban megadott »q«-ra vonatkozó követelményeknek kell megfelelnie, kivéve, amikor a sárfogó a sárvédőkön belül van, amely esetben a sárfogó szélességének legalább az abroncs futófelületének szélességével kell megegyeznie.

A sárfogók sárvédő alatt elhelyezett részének szélessége feleljen meg az ebben a bekezdésben foglalt feltételnek, mindkét oldalon 10 mm-es tűréssel.”

| i) | A 7.3.3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „7.3.3. | Az alsó szél legnagyobb magassága nem haladhatja meg a 200 mm-t (V. melléklet, 3. ábra)
  Ez a távolság 300 mm-re emelkedik annak az utolsó tengelynek az esetében, amelynél a külső sárvédő perem alsó szélének Rv radiális távolsága nem nagyobb, mint az ugyanarra a tengelyre felszerelt abroncsok sugárméretei.
  A sárfogó alsó szélének útfelülettől mért legnagyobb magassága 300 mm-re emelhető, ha azt a gyártó műszakilag megfelelőnek tartja a felfüggesztési jellemzők figyelembevételével.” |
| --- | --- | --- |

i)

A 7.3.3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„7.3.3.

Az alsó szél legnagyobb magassága nem haladhatja meg a 200 mm-t (V. melléklet, 3. ábra)

Ez a távolság 300 mm-re emelkedik annak az utolsó tengelynek az esetében, amelynél a külső sárvédő perem alsó szélének Rv radiális távolsága nem nagyobb, mint az ugyanarra a tengelyre felszerelt abroncsok sugárméretei.

A sárfogó alsó szélének útfelülettől mért legnagyobb magassága 300 mm-re emelhető, ha azt a gyártó műszakilag megfelelőnek tartja a felfüggesztési jellemzők figyelembevételével.”

| j) | A 7.3.5. pontban a „4b. ábrára” történő hivatkozás helyébe az „V. melléklet 4. ábrájára” történő hivatkozás lép. |
| --- | --- |

j)

A 7.3.5. pontban a „4b. ábrára” történő hivatkozás helyébe az „V. melléklet 4. ábrájára” történő hivatkozás lép.

| k) | A 9.3.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „9.3.2.1. | A felcsapódó víz elleni védőberendezés alsó széle legfeljebb 200 mm-rel lehet a talaj fölött.
  A sárfogó alsó szélének útfelülettől mért legnagyobb magassága 300 mm-re emelhető, ha azt a gyártó műszakilag megfelelőnek tartja a felfüggesztési jellemzők figyelembevételével.”; |
| --- | --- | --- |

k)

A 9.3.2.1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„9.3.2.1.

A felcsapódó víz elleni védőberendezés alsó széle legfeljebb 200 mm-rel lehet a talaj fölött.

A sárfogó alsó szélének útfelülettől mért legnagyobb magassága 300 mm-re emelhető, ha azt a gyártó műszakilag megfelelőnek tartja a felfüggesztési jellemzők figyelembevételével.”;

| l) | A szöveg az alábbi 10. ponttal egészül ki:






  „10. | Tengelycsoport esetében egy tengely felcsapódó víz elleni védőberendezésének, amely hátrafelé nem a legtávolabbi, nem kell feltétlenül elfednie az abroncs futófelületének teljes szélességét, ha helyileg lehetőség adódik a felcsapódó víz elleni védőberendezés és a tengelyek szerkezete, vagy az alváz felfüggesztése közötti kölcsönhatásra.” |
| --- | --- | --- |

l)

A szöveg az alábbi 10. ponttal egészül ki:

„10.

Tengelycsoport esetében egy tengely felcsapódó víz elleni védőberendezésének, amely hátrafelé nem a legtávolabbi, nem kell feltétlenül elfednie az abroncs futófelületének teljes szélességét, ha helyileg lehetőség adódik a felcsapódó víz elleni védőberendezés és a tengelyek szerkezete, vagy az alváz felfüggesztése közötti kölcsönhatásra.”

| m) | A függeléket el kell hagyni. |
| --- | --- |

m)

A függeléket el kell hagyni.

| n) | A szöveg az alábbi 1. és 2. függelékkel egészül ki:„
  1. függelék
  ... SZÁMÚ ADATKÖZLŐ LAP A JÁRMŰVEK EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁVAL KAPCSOLATBAN, A FELCSAPÓDÓ VÍZ ELLENI VÉDŐRENDSZEREK RÖGZÍTÉSÉRE VONATKOZÓAN (A LEGUTOLJÁRA A 2010/19/EU IRÁNYELVVEL MÓDOSÍTOTT 91/226/EGK IRÁNYELV) (4)


  (A magyarázó megjegyzéseket lásd a 2007/46/EK irányelv I. mellékletében.)

  Az alábbi adatokat, szükség szerint, három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelelő méretben, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.
  Ha a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel működnek, ezek teljesítményére vonatkozóan is kell adatokat szolgáltatni.
  0.   ÁLTALÁNOS
  0.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):
  0.2.   Típus:






  0.2.1. | Kereskedelmi név/nevek (ha vannak): |
| --- | --- | --- |

n)

A szöveg az alábbi 1. és 2. függelékkel egészül ki:

1. függelék

... SZÁMÚ ADATKÖZLŐ LAP A JÁRMŰVEK EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁVAL KAPCSOLATBAN, A FELCSAPÓDÓ VÍZ ELLENI VÉDŐRENDSZEREK RÖGZÍTÉSÉRE VONATKOZÓAN (A LEGUTOLJÁRA A 2010/19/EU IRÁNYELVVEL MÓDOSÍTOTT 91/226/EGK IRÁNYELV) (4)

(A magyarázó megjegyzéseket lásd a 2007/46/EK irányelv I. mellékletében.)

Az alábbi adatokat, szükség szerint, három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelelő méretben, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.

Ha a rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektronikus vezérléssel működnek, ezek teljesítményére vonatkozóan is kell adatokat szolgáltatni.

0.   ÁLTALÁNOS

0.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):

0.2.   Típus:

0.2.1.

Kereskedelmi név/nevek (ha vannak):

0.3.   Típusazonosító ismertetőjelek, amennyiben azok fel vannak tüntetve a járművön (b)

| 0.3.1. | Az ismertetőjelek feltüntetési helye: |
| --- | --- |

0.3.1.

Az ismertetőjelek feltüntetési helye:

0.4.   Jármű-kategória (c):

0.5.   A gyártó neve és címe:

0.8.   Az összeszerelő üzem(ek) címe(i):

1.   A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS MŰSZAKI JELLEMZŐI

1.1.   Egy reprezentatív jármű fényképei és/vagy rajzai:

1.3.   Tengelyek és kerekek száma:

| 1.3.1. | Két kerékkel ellátott tengelyek száma és helyzete: |
| --- | --- |

1.3.1.

Két kerékkel ellátott tengelyek száma és helyzete:

| 1.3.2. | Kormányzott tengelyek száma és helyzete |
| --- | --- |

1.3.2.

Kormányzott tengelyek száma és helyzete

2.   TÖMEGEK ÉS MÉRETEK (f) (g)

(kg-ban és mm-ben) (adott esetben utalva a rajzokra)

2.1.   Tengelytáv(ok) (teljes terhelésnél) (g) (l):

2.6.   Menetkész tömeg (minden változatra a legnagyobb és a legkisebb értékkel)

A jármű tömege felépítménnyel együtt, a nem az M1 kategóriába tartozó vontató esetén – amennyiben azt a gyártó beszerelte – csatlakozóberendezéssel együtt, menetkész állapotban, vagy az alváz tömege, illetve az alváz tömege vezetőfülkével együtt, felépítmény és/vagy csatlakozóberendezés nélkül, amennyiben a felépítményt vagy a csatlakozóberendezést a gyártó nem szerelte be (ideértve a folyadékokat, szerszámokat, pótkereket, ha van, valamint a járművezetőt, autóbuszok esetén a kísérő személyt, amennyiben van kísérőülés a járműben (h) (minden változatra a legnagyobb és a legkisebb értékkel):

| 2.6.1. | A fenti tömeg tengelyek közötti megoszlása, és félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi esetén a terhelés az összekapcsolási ponton (minden változatra a legnagyobb és a legkisebb értékkel): |
| --- | --- |

2.6.1.

A fenti tömeg tengelyek közötti megoszlása, és félpótkocsi vagy középtengelyes pótkocsi esetén a terhelés az összekapcsolási ponton (minden változatra a legnagyobb és a legkisebb értékkel):

2.8.   A gyártó által megadott, műszakilag megengedett legnagyobb össztömeg (i) (3):

9.   FELÉPÍTMÉNY

9.20.   Felcsapódó víz elleni védőrendszer

| 9.20.0. | Felszerelve: igen/nem/nem teljes (1) |
| --- | --- |

9.20.0.

Felszerelve: igen/nem/nem teljes (1)

| 9.20.1. | A jármű rövid leírása, tekintettel a felcsapódó víz elleni védelemre és annak alkotóelemeire: |
| --- | --- |

9.20.1.

A jármű rövid leírása, tekintettel a felcsapódó víz elleni védelemre és annak alkotóelemeire:

| 9.20.2. | A felcsapódó víz elleni védőrendszer részletes rajza és a járművön való elhelyezkedése, mutatva a 91/226/EGK irányelv V. mellékletének ábráin meghatározott méreteket, és figyelembe véve az abroncs/kerék szélsőséges kombinációit: |
| --- | --- |

9.20.2.

A felcsapódó víz elleni védőrendszer részletes rajza és a járművön való elhelyezkedése, mutatva a 91/226/EGK irányelv V. mellékletének ábráin meghatározott méreteket, és figyelembe véve az abroncs/kerék szélsőséges kombinációit:

| 9.20.3. | A felcsapódó víz elleni védőberendezés(ek) jóváhagyási száma(i), ha van(nak): |
| --- | --- |

9.20.3.

A felcsapódó víz elleni védőberendezés(ek) jóváhagyási száma(i), ha van(nak):

Dátum, iktatás

2. függelék

Image

Kiegészítés

A JÁRMŰVEK TÍPUSJÓVÁHAGYÁSÁT ÉRINTŐ ... SZÁMÚ EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNYHOZ, A LEGUTOLJÁRA A 2010/19/EU IRÁNYELVVEL MÓDOSÍTOTT 91/226/EGK IRÁNYELVRE TEKINTETTEL

1.   Kiegészítő információk

| 1.1. | A felcsapódó víz elleni védőberendezések jellemzői (típus, rövid leírás, védjegy vagy név, alkatrész-típusjóváhagyási szám(ok)): |
| --- | --- |

1.1.

A felcsapódó víz elleni védőberendezések jellemzői (típus, rövid leírás, védjegy vagy név, alkatrész-típusjóváhagyási szám(ok)):

5.   Megjegyzések (ha vannak):

---

(1)  HL L 263., 2007.10.9., 1. o.”

1

(2)  A nem kívánt rész törlendő.

2

(3)  HL L 168., 1978.6.26., 45. o.”

3

(4)  Az N1 kategóriájú járművek esetében, illetve a műszakilag a 7,5 tonna legnagyobb megengedett tömeget meg nem haladó, a jelen irányelv III. mellékletének 0.1. pontjában foglalt eltérést használó N2 kategóriájú járművek esetében a 78/549/EGK irányelv II. mellékletében meghatározott adatközlő lap is használható.

4

---

II. MELLÉKLET

„V. MELLÉKLET

ÁBRÁK

| 1a. | ábra |
| --- | --- |

1a.

Az (a) sárvédő (q) szélessége, valamint a (j) sárvédő perem helyzete

Image

| 1b. | ábra |
| --- | --- |

1b.

Példa a külső sárvédő perem mérésére

Image

| 2. | ábra |
| --- | --- |

2.

A sárvédő és a külső sárvédő perem méretei

Image

| 3. | ábra |
| --- | --- |

3.

A sárvédő és a sárfogó helyzete

Image

| 4. | ábra |
| --- | --- |

4.

A felcsapódó víz elleni (energiaelnyelő típusú) védőberendezéseket magában foglaló, felcsapódó víz elleni védőrendszerek (sárvédő, sárfogó, külső sárvédő perem) összeállítását bemutató ábra, tengelycsoport esetében

Image

| 5. | ábra |
| --- | --- |

5.

A felcsapódó víz elleni (energiaelnyelő típusú) védőberendezéseket magában foglaló, felcsapódó víz elleni védőrendszer összeállítását bemutató ábra, nem kormányzott vagy saját kormányzású kerekekkel ellátott tengelyek esetében

(III. melléklet – 6.2. és 8. pont)

Image

Image

| 6. | ábra |
| --- | --- |

6.

Levegő/víz szétválasztó típusú felcsapódó víz elleni védőberendezésekkel felszerelt felcsapódó víz elleni védőrendszer összeállítását bemutató ábra, kormányzott, saját kormányzású vagy nem kormányzott kerekekkel ellátott tengelyek esetében

Image

| 7. | ábra |
| --- | --- |

7.

A felcsapódó víz elleni védőberendezéseket (sárvédő, sárfogó, külső sárvédő perem) magában foglaló, felcsapódó víz elleni védőrendszer összeállítását bemutató ábra, tengelycsoport esetében, ahol az abroncsok közötti távolság nem haladja meg a 300 mm-t

Image

| 8. | ábra |
| --- | --- |

8.

Vizsgálóberendezés energiaelnyelő típusú, felcsapódó víz elleni védőberendezésekhez

(II. melléklet, 1. függelék)

Image

| 9. | ábra |
| --- | --- |

9.

Vizsgálóberendezés levegő/víz szétválasztó típusú, felcsapódó víz elleni védőberendezésekhez

(II. melléklet, 2. függelék)

Image

Image

”

---

HATÁROZATOK

| 20.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/38 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/38

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. március 19.)

az Európai Unió területén a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások) rádióspektrum-használatának harmonizált feltételeiről

(az értesítés a C(2010) 1644. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/166/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra („rádióspektrum-határozat”) (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az i2010-politika, az európai információs társadalommal foglalkozó stratégiai keretként (2) nyitott és versenyalapú digitális gazdaság kialakulását támogatja az Európai Unióban, és kiemeli az információs és kommunikációs technológiákat mint a társadalmi integráció és az életminőség javításának egyik hajtóerejét. A kommunikáció újabb módjainak fejlődése kedvezően hathat a munka termelékenységére és a mobiltelefon-szolgáltatások piacának növekedésére. |
| --- | --- |

(1)

Az i2010-politika, az európai információs társadalommal foglalkozó stratégiai keretként (2) nyitott és versenyalapú digitális gazdaság kialakulását támogatja az Európai Unióban, és kiemeli az információs és kommunikációs technológiákat mint a társadalmi integráció és az életminőség javításának egyik hajtóerejét. A kommunikáció újabb módjainak fejlődése kedvezően hathat a munka termelékenységére és a mobiltelefon-szolgáltatások piacának növekedésére.

| (2) | A hajózás közbeni kapcsolatteremtést lehetővé tévő alkalmazásokat – amelyek természetüknél fogva gyakran páneurópai vagy államközi jellegűek – az Európai Unió parti tengerein és nemzetközi vizein hajózó teher- és személyszállító hajókon használják. A hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokat (MCV-szolgáltatások) nyújtó rendszerek célja, hogy kiegészítsék a meglévő mobil kapcsolatteremtési lehetőségeket, amikor az európai uniós tagállamok parti tengereinek az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározott olyan területein lépnek működésbe, amelyekre nem terjednek ki a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról szóló, 2009. október 16-i 2009/766/EK bizottsági határozat (3) hatálya alá tartozó földi mobilhálózatok. Ezen MCV-szolgáltatások szabályozására vonatkozó összehangolt megközelítés célja, hogy segítse az egységes piac célkitűzéseinek megvalósulását, és lehetőleg javítsa az Európai Unión belüli GSM-szolgáltatások hozzáférhetőségét. |
| --- | --- |

(2)

A hajózás közbeni kapcsolatteremtést lehetővé tévő alkalmazásokat – amelyek természetüknél fogva gyakran páneurópai vagy államközi jellegűek – az Európai Unió parti tengerein és nemzetközi vizein hajózó teher- és személyszállító hajókon használják. A hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokat (MCV-szolgáltatások) nyújtó rendszerek célja, hogy kiegészítsék a meglévő mobil kapcsolatteremtési lehetőségeket, amikor az európai uniós tagállamok parti tengereinek az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározott olyan területein lépnek működésbe, amelyekre nem terjednek ki a 900 MHz-es és az 1 800 MHz-es frekvenciasávnak a Közösségen belül páneurópai elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtására alkalmas földfelszíni rendszerek részére történő harmonizálásáról szóló, 2009. október 16-i 2009/766/EK bizottsági határozat (3) hatálya alá tartozó földi mobilhálózatok. Ezen MCV-szolgáltatások szabályozására vonatkozó összehangolt megközelítés célja, hogy segítse az egységes piac célkitűzéseinek megvalósulását, és lehetőleg javítsa az Európai Unión belüli GSM-szolgáltatások hozzáférhetőségét.

| (3) | A rádióspektrum Európai Unión belüli használatára vonatkozó szabályok harmonizálása elősegítheti az MCV-szolgáltatások Európai Unión belüli kiépítését és bevezetését, fő célként szem előtt tartva a földi mobilhálózatokra kifejtett káros zavarás elkerülését, illetve a földi mobilhálózatokra való kapcsolódási lehetőség megléte esetén a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokat nyújtó rendszerekre való csatlakozás megakadályozását. |
| --- | --- |

(3)

A rádióspektrum Európai Unión belüli használatára vonatkozó szabályok harmonizálása elősegítheti az MCV-szolgáltatások Európai Unión belüli kiépítését és bevezetését, fő célként szem előtt tartva a földi mobilhálózatokra kifejtett káros zavarás elkerülését, illetve a földi mobilhálózatokra való kapcsolódási lehetőség megléte esetén a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokat nyújtó rendszerekre való csatlakozás megakadályozását.

| (4) | A 676/2002/EK határozat 4. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Bizottság megbízást (4) adott a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (a továbbiakban: CEPT), hogy határozza meg a hajókon használt GSM-rendszerek és a meglévő földi mobilhírközlési hálózatok közötti káros zavarás elkerülésének biztosításához szükséges műszaki és üzemeltetési feltételeket a tagállamok parti tengereinek, illetve e parti tengerek azon területeinek vonatkozásában, ahol a földi mobilhírközlési hálózatok biztosítanak szolgáltatást a 900 MHz-es és 1 800 MHz-es frekvenciasávban, valamint hogy gondoskodjon arról, hogy a földi mobilhírközlési végberendezések ne csatlakozzanak ilyen rendszerhez, amikor az a parti tengereken használatban van, és hogy a mobil végberendezések akadálymentesen csatlakozhassanak a földi hálózatokra. E határozat a CEPT által az Európai Bizottság megbízására végzett és a CEPT 28. sz. jelentésében (5) benyújtott műszaki tanulmányok eredményén alapul. |
| --- | --- |

(4)

A 676/2002/EK határozat 4. cikkének (2) bekezdése értelmében az Európai Bizottság megbízást (4) adott a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (a továbbiakban: CEPT), hogy határozza meg a hajókon használt GSM-rendszerek és a meglévő földi mobilhírközlési hálózatok közötti káros zavarás elkerülésének biztosításához szükséges műszaki és üzemeltetési feltételeket a tagállamok parti tengereinek, illetve e parti tengerek azon területeinek vonatkozásában, ahol a földi mobilhírközlési hálózatok biztosítanak szolgáltatást a 900 MHz-es és 1 800 MHz-es frekvenciasávban, valamint hogy gondoskodjon arról, hogy a földi mobilhírközlési végberendezések ne csatlakozzanak ilyen rendszerhez, amikor az a parti tengereken használatban van, és hogy a mobil végberendezések akadálymentesen csatlakozhassanak a földi hálózatokra. E határozat a CEPT által az Európai Bizottság megbízására végzett és a CEPT 28. sz. jelentésében (5) benyújtott műszaki tanulmányok eredményén alapul.

| (5) | A CEPT jelentésében vizsgált MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszer egy vagy több, hajón található pikocellás bázisállomásból áll, és olyan GSM maghálózathoz nyújt hozzáférést a felhordó (backhaul) kapcsolaton – pl. műholdon – keresztül, amely a spektrum 900 és 1 800 MHz-es frekvenciasávon kívüli részeit használja. Az ilyen rendszer hajó-bázisállomása a hajó utasainál vagy személyzeténél levő barangoló, GSM-rendszerű mobil végberendezéseket szolgálja ki oly módon, hogy csatlakozási lehetőséget biztosít a GSM-900 és/vagy GSM-1 800 frekvenciasávban, amikor a hajó olyan nemzetközi vizeken vagy parti tengeren hajózik, ahol nincs, vagy nem elégséges a földi mobilhálózat lefedettsége. |
| --- | --- |

(5)

A CEPT jelentésében vizsgált MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszer egy vagy több, hajón található pikocellás bázisállomásból áll, és olyan GSM maghálózathoz nyújt hozzáférést a felhordó (backhaul) kapcsolaton – pl. műholdon – keresztül, amely a spektrum 900 és 1 800 MHz-es frekvenciasávon kívüli részeit használja. Az ilyen rendszer hajó-bázisállomása a hajó utasainál vagy személyzeténél levő barangoló, GSM-rendszerű mobil végberendezéseket szolgálja ki oly módon, hogy csatlakozási lehetőséget biztosít a GSM-900 és/vagy GSM-1 800 frekvenciasávban, amikor a hajó olyan nemzetközi vizeken vagy parti tengeren hajózik, ahol nincs, vagy nem elégséges a földi mobilhálózat lefedettsége.

| (6) | A CEPT-jelentés arra a következtetésre jut, hogy az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszerek használata kerülendő a parti állam alapvonalától számított két tengeri mérföldes körzeten belül. A jelentés számos műszaki és üzemeltetési feltételt sorol fel az ilyen rendszereknek az alapvonaltól két és tizenkét tengeri mérföld közé eső parti tengeri sávban történő használatához. |
| --- | --- |

(6)

A CEPT-jelentés arra a következtetésre jut, hogy az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszerek használata kerülendő a parti állam alapvonalától számított két tengeri mérföldes körzeten belül. A jelentés számos műszaki és üzemeltetési feltételt sorol fel az ilyen rendszereknek az alapvonaltól két és tizenkét tengeri mérföld közé eső parti tengeri sávban történő használatához.

| (7) | Az e határozat hatáskörébe tartozó MCV-szolgáltatásokhoz használt berendezésekkel a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) foglalkozik. E tekintetben a szóban forgó irányelvben említett, a GSM-900 és/vagy GSM-1 800 frekvenciasávra vonatkozó harmonizált szabványoknak való megfelelés feltételezi az irányelv követelményeinek való megfelelést is, így téve lehetővé az ilyen berendezés forgalomba hozatalát. |
| --- | --- |

(7)

Az e határozat hatáskörébe tartozó MCV-szolgáltatásokhoz használt berendezésekkel a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) foglalkozik. E tekintetben a szóban forgó irányelvben említett, a GSM-900 és/vagy GSM-1 800 frekvenciasávra vonatkozó harmonizált szabványoknak való megfelelés feltételezi az irányelv követelményeinek való megfelelést is, így téve lehetővé az ilyen berendezés forgalomba hozatalát.

| (8) | Noha az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet a GSM-készülékek forgalomba hozatalához szükséges követelményeknek való megfelelést lehetővé tevő műszaki követelményeket meghatározó harmonizált szabványokat adott ki, és bár az ilyen GSM-készülékeket igénybe vehetik az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszerek, mégis szükség van a parti tengereken működtetett hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokat nyújtó rendszerek sajátos üzemeltetési értékeinek megállapítására a földi hálózatokkal kialakuló káros zavarás elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(8)

Noha az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet a GSM-készülékek forgalomba hozatalához szükséges követelményeknek való megfelelést lehetővé tevő műszaki követelményeket meghatározó harmonizált szabványokat adott ki, és bár az ilyen GSM-készülékeket igénybe vehetik az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszerek, mégis szükség van a parti tengereken működtetett hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokat nyújtó rendszerek sajátos üzemeltetési értékeinek megállapítására a földi hálózatokkal kialakuló káros zavarás elkerülése érdekében.

| (9) | Ezért e határozat melléklete tartalmazza a CEPT-jelentésben felsorolt valamennyi műszaki és üzemeltetési követelményt. Ezek a követelmények – amelyek a GSM-szabványok változtatható paramétertartományain belül maradnak – várhatóan biztosítják az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszerek, illetve a 900 és 1 800 MHz-es frekvenciasáv földi GSM/UMTS-hálózatai, továbbá a 862–960 MHz közötti sávban üzemelő kis hatótávolságú repüléstechnikai rádiónavigációs rendszerek egyidejű használatát. Ezek a követelmények magukban foglalják a GSM-rendszer meghatározott működési paraméterein alapuló zavarcsökkentő technikákat, azonban más módozatok vagy zavarcsökkentő technikák is használhatók, ha azonos szintű védelmet biztosítanak. |
| --- | --- |

(9)

Ezért e határozat melléklete tartalmazza a CEPT-jelentésben felsorolt valamennyi műszaki és üzemeltetési követelményt. Ezek a követelmények – amelyek a GSM-szabványok változtatható paramétertartományain belül maradnak – várhatóan biztosítják az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszerek, illetve a 900 és 1 800 MHz-es frekvenciasáv földi GSM/UMTS-hálózatai, továbbá a 862–960 MHz közötti sávban üzemelő kis hatótávolságú repüléstechnikai rádiónavigációs rendszerek egyidejű használatát. Ezek a követelmények magukban foglalják a GSM-rendszer meghatározott működési paraméterein alapuló zavarcsökkentő technikákat, azonban más módozatok vagy zavarcsökkentő technikák is használhatók, ha azonos szintű védelmet biztosítanak.

| (10) | Ez a határozat nem tekinthető kötelező erejűnek azon tagállamok esetében, amelyek nem rendelkeznek parti tengerrel. Mindez nem sérti az MCV-szolgáltatások engedélyezését, amely e határozat hatályán kívül esik, de amely a tagállamok részéről nemzeti hajóik tekintetében az uniós jogszabályokkal összhangban lépéseket tehet szükségessé. |
| --- | --- |

(10)

Ez a határozat nem tekinthető kötelező erejűnek azon tagállamok esetében, amelyek nem rendelkeznek parti tengerrel. Mindez nem sérti az MCV-szolgáltatások engedélyezését, amely e határozat hatályán kívül esik, de amely a tagállamok részéről nemzeti hajóik tekintetében az uniós jogszabályokkal összhangban lépéseket tehet szükségessé.

| (11) | A tagállamoknak mindent el kell követniük annak érdekében, hogy a teljes 900 és 1 800 MHz-es frekvenciasávokat a lehető leghamarabb hozzáférhetővé tegyék a parti tengereiken az MCV-szolgáltatásokat interferenciamentes és interferenciával szemben nem védett alapon nyújtó rendszerek számára, például az említett sávok jogosultjai közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében. Mindazonáltal, ha a nemzeti körülmények nem teszik lehetővé a teljes sáv hozzáférhetővé tételét, a tagállamok kisebb méretű spektrumot is hozzáférhetővé tehetnek, de a hozzáférhetővé tett spektrumnak legalább 2 MHz-esnek kell lennie a felmenő irányban és ugyancsak 2 MHz-esnek kell lennie a lejövő irányban, mivel ez a spektrummennyiség tekinthető az MCV-szolgáltatások üzemeltetéséhez szükséges minimális feltételnek. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak mindent el kell követniük annak érdekében, hogy a teljes 900 és 1 800 MHz-es frekvenciasávokat a lehető leghamarabb hozzáférhetővé tegyék a parti tengereiken az MCV-szolgáltatásokat interferenciamentes és interferenciával szemben nem védett alapon nyújtó rendszerek számára, például az említett sávok jogosultjai közötti hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében. Mindazonáltal, ha a nemzeti körülmények nem teszik lehetővé a teljes sáv hozzáférhetővé tételét, a tagállamok kisebb méretű spektrumot is hozzáférhetővé tehetnek, de a hozzáférhetővé tett spektrumnak legalább 2 MHz-esnek kell lennie a felmenő irányban és ugyancsak 2 MHz-esnek kell lennie a lejövő irányban, mivel ez a spektrummennyiség tekinthető az MCV-szolgáltatások üzemeltetéséhez szükséges minimális feltételnek.

| (12) | Az e határozatban meghatározott feltételek folyamatos relevanciájának biztosítása érdekében, valamint a rádiófrekvenciás környezet gyors változására való tekintettel a nemzeti hatóságoknak lehetőség szerint folyamatosan ellenőrizniük kell a MCV-szolgáltatások nyújtására használt berendezések rádiófrekvencia-használatát, aktívan hozzájárulva ezzel e határozat folytonos felülvizsgálatához. A felülvizsgálat során figyelembe kell venni a technológiai fejlődést, valamint ellenőrizni kell, hogy érvényesek-e még az eredeti feltételezések az MCV-szolgáltatások üzemeltetésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban meghatározott feltételek folyamatos relevanciájának biztosítása érdekében, valamint a rádiófrekvenciás környezet gyors változására való tekintettel a nemzeti hatóságoknak lehetőség szerint folyamatosan ellenőrizniük kell a MCV-szolgáltatások nyújtására használt berendezések rádiófrekvencia-használatát, aktívan hozzájárulva ezzel e határozat folytonos felülvizsgálatához. A felülvizsgálat során figyelembe kell venni a technológiai fejlődést, valamint ellenőrizni kell, hogy érvényesek-e még az eredeti feltételezések az MCV-szolgáltatások üzemeltetésével kapcsolatban.

| (13) | Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a rádióspektrum-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az ebben a határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a rádióspektrum-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat célja a 900 és 1 800 MHz-es frekvenciasávok hozzáférhetőségére és hatékony használatára vonatkozó műszaki feltételek harmonizálása a hajók fedélzetén hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokat nyújtó rendszerek számára az Európai Unió parti tengerein.

2. cikk

E határozat alkalmazásában:

| 1. | „hajók fedélzetén hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások)”: a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 2. cikkének c) pontjában meghatározott olyan elektronikus hírközlési szolgáltatások, amelyeket valamely vállalkozás szolgáltat a hajó utasainak a földi mobilhálózatokkal való közvetlen kapcsolatteremtést igénybe nem vevő, GSM-rendszert használó nyilvános hírközlő hálózatok révén való kommunikáció céljából; |
| --- | --- |

1.

„hajók fedélzetén hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások)”: a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 2. cikkének c) pontjában meghatározott olyan elektronikus hírközlési szolgáltatások, amelyeket valamely vállalkozás szolgáltat a hajó utasainak a földi mobilhálózatokkal való közvetlen kapcsolatteremtést igénybe nem vevő, GSM-rendszert használó nyilvános hírközlő hálózatok révén való kommunikáció céljából;

| 2. | „900 MHz-es frekvenciasáv”: a felmenő irányban (a végberendezéstől a bázisállomás felé történő adás) rendelkezésre álló 880–915 MHz közötti sáv, illetve a lejövő irányban (a bázisállomástól a végberendezés felé történő adás) rendelkezésre álló 925–960 MHz közötti sáv; |
| --- | --- |

2.

„900 MHz-es frekvenciasáv”: a felmenő irányban (a végberendezéstől a bázisállomás felé történő adás) rendelkezésre álló 880–915 MHz közötti sáv, illetve a lejövő irányban (a bázisállomástól a végberendezés felé történő adás) rendelkezésre álló 925–960 MHz közötti sáv;

| 3. | „1 800 MHz-es frekvenciasáv”: a felmenő irányban (a végberendezéstől a bázisállomás felé történő adás) rendelkezésre álló 1 710–1 785 MHz közötti sáv, illetve a lejövő irányban (a bázisállomástól a végberendezés felé történő adás) rendelkezésre álló 1 805–1 880 MHz közötti sáv; |
| --- | --- |

3.

„1 800 MHz-es frekvenciasáv”: a felmenő irányban (a végberendezéstől a bázisállomás felé történő adás) rendelkezésre álló 1 710–1 785 MHz közötti sáv, illetve a lejövő irányban (a bázisállomástól a végberendezés felé történő adás) rendelkezésre álló 1 805–1 880 MHz közötti sáv;

| 4. | „GSM-rendszer”: az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet által kiadott GSM-szabványoknak, különösen az EN 301 502 és az EN 301 511 szabványnak megfelelő elektronikus hírközlő hálózat; |
| --- | --- |

4.

„GSM-rendszer”: az Európai Távközlési Szabványügyi Intézet által kiadott GSM-szabványoknak, különösen az EN 301 502 és az EN 301 511 szabványnak megfelelő elektronikus hírközlő hálózat;

| 5. | „interferenciamentes és interferenciával szemben nem védett”: nem okozhat káros zavarást a rádiótávközlő szolgálatokban, és nem követelhető meg e szolgáltatások védelme az egyéb rádiótávközlő szolgáltatások által keltett káros zavarással szemben; |
| --- | --- |

5.

„interferenciamentes és interferenciával szemben nem védett”: nem okozhat káros zavarást a rádiótávközlő szolgálatokban, és nem követelhető meg e szolgáltatások védelme az egyéb rádiótávközlő szolgáltatások által keltett káros zavarással szemben;

| 6. | „parti tenger”: az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének értelmében értelmezendő; |
| --- | --- |

6.

„parti tenger”: az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményének értelmében értelmezendő;

| 7. | „hajó bázis adó-vevő állomás (hajó-bázisállomás)”: olyan mobil pikocella, amely hajón található és támogatja a 900 és/vagy 1 800 MHz-es frekvenciasávon működő GSM-szolgáltatásokat. |
| --- | --- |

7.

„hajó bázis adó-vevő állomás (hajó-bázisállomás)”: olyan mobil pikocella, amely hajón található és támogatja a 900 és/vagy 1 800 MHz-es frekvenciasávon működő GSM-szolgáltatásokat.

3. cikk

A tagállamok legkésőbb e határozat hatálybalépésétől számított tizenkét hónap elteltével hozzáférhetővé tesznek a 900 és/vagy 1 800 MHz-es frekvenciasávokon belül a felmenő irányban legalább 2 MHz spektrumot és a lejövő irányban ennek megfelelő, összekapcsolt spektrumot a parti tengereiken hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokat interferenciamentes és interferenciával szemben nem védett alapon nyújtó rendszerek számára, és gondoskodnak arról, hogy ezek a rendszerek összhangban legyenek az e határozat mellékletében megállapított feltételekkel.

4. cikk

A tagállamok felülvizsgálják a 900 és 1 800 MHz-es sávoknak az MCV-rendszerek általi használatát a parti tengereiken, különös tekintettel az e határozat 3. cikkében meghatározott valamennyi feltétel folyamatos relevanciájára és a káros zavarással járó esetekre.

5. cikk

A tagállamok az e határozat 4. cikkében említett felülvizsgálat tekintetében tett észrevételeikről jelentést nyújtanak be az Európai Bizottsághoz. Az Európai Bizottság adott esetben felülvizsgálja ezt a határozatot.

6. cikk

E határozat címzettjei a tagállamok.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 19-én.

A Bizottság részéről

Neelie KROES

alelnök

---

(1)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

1

(2)  COM(2005) 229 végleges, 2005. június 1.

2

(3)  HL L 274., 2009.10.20., 32. o.

3

(4)  A CEPT 2008. július 8-i megbízása a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokkal kapcsolatban.

4

(5)  A CEPT zárójelentése az Európai Bizottságnak a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokra (MCV) vonatkozó európai bizottsági megbízás alapján, 2009. július 1.

5

(6)  HL L 91., 1999.4.7., 10. o.

6

(7)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

7

---

MELLÉKLET

Az Európai Unió tagállamainak parti tengerein MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszer által a földi mobilhálózatokkal kialakuló káros zavarás elkerülése érdekében teljesítendő feltételek

A teljesítendő feltételek a következők:

| 1. | Az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszer nem használható az alapvonaltól számított két tengeri mérföldes (1) körzeten belül az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

1.

Az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszer nem használható az alapvonaltól számított két tengeri mérföldes (1) körzeten belül az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározottak szerint.

| 2. | Kizárólag a hajó-bázisállomás beltéri antennái használhatók az alapvonaltól számított két és tizenkét tengeri mérföld közé eső területen. |
| --- | --- |

2.

Kizárólag a hajó-bázisállomás beltéri antennái használhatók az alapvonaltól számított két és tizenkét tengeri mérföld közé eső területen.

| 3. | A hajókon használt mobil végberendezések, illetve hajó-bázisállomások esetében megállapítandó határértékek:






  Paraméter | Leírás |
| --- | --- | --- |
| Átviteli teljesítmény/teljesítménysűrűség | A hajókon használt és a hajó bázisállomás által a 900 MHz-es frekvenciasávban kiszolgált mobil végberendezések legnagyobb sugárzott kimeneti teljesítménye:
  5 dBm |
| A hajókon használt és a hajó bázisállomás által az 1 800 MHz-es frekvenciasávban kiszolgált mobil végberendezések legnagyobb sugárzott kimeneti teljesítménye:
  0 dBm |
| A hajókon lévő bázisállomások esetében a hajó külső területein mért legnagyobb teljesítménysűrűség 0 dBi mért antennaerősítési tényező vonatkozásában:
  – 80 dBm/200 kHz |
| A csatornákhoz való hozzáférés és a csatornafoglalás szabályai | A GSM-szabványokon alapuló következő zavarcsökkentési tényezőkkel legalább megegyező teljesítményt nyújtó interferenciacsökkentő technológiákat kell alkalmazni:






  — | az alapvonaltól számított kettő és három tengeri mérföld között a hajón használt mobil végberendezés vevőérzékenysége és szétkapcsolási küszöbértéke (ACCMIN (2) és legkisebb RXLEV (3) szint) legalább – 70 dBm/200 kHz, illetve a bázisrendszertől számított három és tizenkét tengeri mérföld között legalább – 75 dBm/200 kHz, |

3.

A hajókon használt mobil végberendezések, illetve hajó-bázisállomások esetében megállapítandó határértékek:

Paraméter

Leírás

Átviteli teljesítmény/teljesítménysűrűség

A hajókon használt és a hajó bázisállomás által a 900 MHz-es frekvenciasávban kiszolgált mobil végberendezések legnagyobb sugárzott kimeneti teljesítménye:

5 dBm

A hajókon használt és a hajó bázisállomás által az 1 800 MHz-es frekvenciasávban kiszolgált mobil végberendezések legnagyobb sugárzott kimeneti teljesítménye:

0 dBm

A hajókon lévő bázisállomások esetében a hajó külső területein mért legnagyobb teljesítménysűrűség 0 dBi mért antennaerősítési tényező vonatkozásában:

– 80 dBm/200 kHz

A csatornákhoz való hozzáférés és a csatornafoglalás szabályai

A GSM-szabványokon alapuló következő zavarcsökkentési tényezőkkel legalább megegyező teljesítményt nyújtó interferenciacsökkentő technológiákat kell alkalmazni:

—

az alapvonaltól számított kettő és három tengeri mérföld között a hajón használt mobil végberendezés vevőérzékenysége és szétkapcsolási küszöbértéke (ACCMIN (2) és legkisebb RXLEV (3) szint) legalább – 70 dBm/200 kHz, illetve a bázisrendszertől számított három és tizenkét tengeri mérföld között legalább – 75 dBm/200 kHz,

| — | a nem folytonos átvitelt (4) aktiválni kell az MCV-szolgáltatást használó rendszer felmenő irányában, |
| --- | --- |

—

a nem folytonos átvitelt (4) aktiválni kell az MCV-szolgáltatást használó rendszer felmenő irányában,

| — | a hajó bázisállomás előidőzítésének értékét (5) a legkisebbre kell állítani. |
| --- | --- |

—

a hajó bázisállomás előidőzítésének értékét (5) a legkisebbre kell állítani.

---

(1)  Egy tengeri mérföld = 1 852 m.

(2)  ACCMIN (RX_LEV_ACCESS_MIN); az ETSI TS 144 018 GSM-szabványban leírtak szerint.

(3)  RXLEV (RXLEV-FULL-SERVING-CELL); az ETSI TS 148 008 GSM-szabványban leírtak szerint.

(4)  Nem folytonos átvitel vagy DTX; az ETSI TS 148 008 GSM-szabványban leírtak szerint.

(5)  Előidőzítés (timing advance); az ETSI TS 144 018 GSM-szabványban leírtak szerint.

---

AJÁNLÁSOK

| 20.3.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 72/42 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 72/42

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2010. március 19.)

a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatást (MCV-szolgáltatás) nyújtó rendszerek engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/167/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) („keretirányelv”) és különösen annak 19. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az i2010-politika – az európai információs társadalommal foglalkozó stratégiai keretként – nyitott és versenyalapú digitális gazdaság kialakulását támogatja az Európai Unióban, és kiemeli az információs és kommunikációs technológiákat (IKT) mint a társadalmi integráció és az életminőség javításának egyik hajtóerejét, valamint hangsúlyozza az információkhoz és a hírközlési forrásokhoz való gyors hozzáférés által a mindennapi élet valamennyi területén elért előnyt. |
| --- | --- |

(1)

Az i2010-politika – az európai információs társadalommal foglalkozó stratégiai keretként – nyitott és versenyalapú digitális gazdaság kialakulását támogatja az Európai Unióban, és kiemeli az információs és kommunikációs technológiákat (IKT) mint a társadalmi integráció és az életminőség javításának egyik hajtóerejét, valamint hangsúlyozza az információkhoz és a hírközlési forrásokhoz való gyors hozzáférés által a mindennapi élet valamennyi területén elért előnyt.

| (2) | A hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokat (MCV-szolgáltatások) – amelyek gyakran páneurópai vagy államközi jellegűek – az Európai Unió parti tengerein és nemzetközi vizein hajózó teher- és személyszállító hajókon használják. Az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszerek (MCV-rendszerek) célja, hogy kiegészítsék a meglévő mobil kapcsolatteremtési lehetőségeket, amikor az európai uniós tagállamok parti tengereinek az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározott olyan területein lépnek működésbe, amelyekre nem terjednek ki földi mobilhálózatok. |
| --- | --- |

(2)

A hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokat (MCV-szolgáltatások) – amelyek gyakran páneurópai vagy államközi jellegűek – az Európai Unió parti tengerein és nemzetközi vizein hajózó teher- és személyszállító hajókon használják. Az MCV-szolgáltatásokat nyújtó rendszerek (MCV-rendszerek) célja, hogy kiegészítsék a meglévő mobil kapcsolatteremtési lehetőségeket, amikor az európai uniós tagállamok parti tengereinek az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározott olyan területein lépnek működésbe, amelyekre nem terjednek ki földi mobilhálózatok.

| (3) | Az MCV-szolgáltatást nyújtó rendszer („kijelölt MCV-rendszer”) általában egy vagy több, hajón található pikocellás bázisállomásból áll, és a GSM maghálózathoz nyújt hozzáférést a felhordó (backhaul) kapcsolaton – pl. műholdon – keresztül. Az ilyen rendszer hajó bázisállomása a hajó utasainál vagy személyzeténél levő barangoló, GSM-rendszerű mobil végberendezéseket szolgálja ki. |
| --- | --- |

(3)

Az MCV-szolgáltatást nyújtó rendszer („kijelölt MCV-rendszer”) általában egy vagy több, hajón található pikocellás bázisállomásból áll, és a GSM maghálózathoz nyújt hozzáférést a felhordó (backhaul) kapcsolaton – pl. műholdon – keresztül. Az ilyen rendszer hajó bázisállomása a hajó utasainál vagy személyzeténél levő barangoló, GSM-rendszerű mobil végberendezéseket szolgálja ki.

| (4) | Az MCV-szolgáltatások jelenleg kereskedelmi üzemeltetésűek, és kizárólag a GSM-szabványt használják, a felmenő irányban a 880–915 MHz-es és az 1 710–1 785 MHz-es sávban (a végberendezéstől a bázisállomás felé történő küldés), illetve lejövő irányban a 925–960 MHz-es és az 1 805-1 880 MHz-es sávban (a bázisállomástól a végberendezés felé történő küldés). A jövőben azonban esetleg kiterjeszthetőek lesznek további, más szabványoknak megfelelő és más frekvenciasávokban működő, nyilvános földfelszíni mobilhírközlési rendszerekre is. |
| --- | --- |

(4)

Az MCV-szolgáltatások jelenleg kereskedelmi üzemeltetésűek, és kizárólag a GSM-szabványt használják, a felmenő irányban a 880–915 MHz-es és az 1 710–1 785 MHz-es sávban (a végberendezéstől a bázisállomás felé történő küldés), illetve lejövő irányban a 925–960 MHz-es és az 1 805-1 880 MHz-es sávban (a bázisállomástól a végberendezés felé történő küldés). A jövőben azonban esetleg kiterjeszthetőek lesznek további, más szabványoknak megfelelő és más frekvenciasávokban működő, nyilvános földfelszíni mobilhírközlési rendszerekre is.

| (5) | A kijelölt MCV-rendszerek üzemeltetését meg kell különböztetni a parti tengereken a földi mobil elektronikus hírközlő hálózatok által nyújtott bővített lefedettségtől, amennyiben az a földi mobilhálózatok létrehozására és üzemeltetésére vonatkozó üzemeltetői jogokon alapul. |
| --- | --- |

(5)

A kijelölt MCV-rendszerek üzemeltetését meg kell különböztetni a parti tengereken a földi mobil elektronikus hírközlő hálózatok által nyújtott bővített lefedettségtől, amennyiben az a földi mobilhálózatok létrehozására és üzemeltetésére vonatkozó üzemeltetői jogokon alapul.

| (6) | Az MCV-szolgáltatások szabályozásának összehangolt megközelítésével elősegíthető lenne az említett szolgáltatások Európai Unión belüli biztosítása, ami hozzájárulna az EU egységes piacra vonatkozó célkitűzéseinek megvalósításához. Ezzel a zökkenőmentes mobil kapcsolatteremtési lehetőség is biztosítható lenne a fogyasztók és az üzleti felhasználók számára, és növelné az innovatív tengeri hírközlési szolgáltatások potenciálját. |
| --- | --- |

(6)

Az MCV-szolgáltatások szabályozásának összehangolt megközelítésével elősegíthető lenne az említett szolgáltatások Európai Unión belüli biztosítása, ami hozzájárulna az EU egységes piacra vonatkozó célkitűzéseinek megvalósításához. Ezzel a zökkenőmentes mobil kapcsolatteremtési lehetőség is biztosítható lenne a fogyasztók és az üzleti felhasználók számára, és növelné az innovatív tengeri hírközlési szolgáltatások potenciálját.

| (7) | Az MCV-szolgáltatások nyújtásához szükséges rádióspektrum-használat engedélyezésekor a tagállamoknak meg kell felelniük a 2002/21/EK irányelvnek, valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) („Engedélyezési irányelv”). Különösen a 2002/21/EK irányelv 9. cikke (1) és (2) bekezdésének értelmében a tagállamok a területükön biztosítják az elektronikus hírközlési szolgáltatások vonatkozásában a rádiófrekvenciákkal történő hatékony gazdálkodást, valamint előmozdítják a rádiófrekvenciák használatának harmonizációját az Európai Unióban, összhangban a rádiófrekvenciák eredményes és hatékony használatának szükségességével. |
| --- | --- |

(7)

Az MCV-szolgáltatások nyújtásához szükséges rádióspektrum-használat engedélyezésekor a tagállamoknak meg kell felelniük a 2002/21/EK irányelvnek, valamint az elektronikus hírközlő hálózatok és az elektronikus hírközlési szolgáltatások engedélyezéséről szóló, 2002. március 7-i 2002/20/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (2) („Engedélyezési irányelv”). Különösen a 2002/21/EK irányelv 9. cikke (1) és (2) bekezdésének értelmében a tagállamok a területükön biztosítják az elektronikus hírközlési szolgáltatások vonatkozásában a rádiófrekvenciákkal történő hatékony gazdálkodást, valamint előmozdítják a rádiófrekvenciák használatának harmonizációját az Európai Unióban, összhangban a rádiófrekvenciák eredményes és hatékony használatának szükségességével.

| (8) | A 2002/21/EK irányelv értelmében a nemzeti szabályozó hatóságoknak egyebek között az elektronikus hírközlő hálózatok, a kapcsolódó létesítmények és szolgáltatások, valamint az európai szintű elektronikus hírközlési szolgáltatások kialakításának útjában álló, még meglévő akadályok felszámolásával, valamint a transzeurópai hálózatok létrehozásának és fejlesztésének ösztönzésével, a páneurópai szolgáltatások együttműködési képességének és a végpontok közti kapcsolódások lehetőségének a javításával hozzá kell járulniuk az egységes piac fejlődéséhez. Ugyanakkor elő kellene segíteniük az elektronikus hírközlő hálózatok, az elektronikus hírközlő szolgálatok és a kapcsolódó létesítmények és szolgáltatások biztosítását, többek között a rádiófrekvenciák és számozási erőforrások hatékony használatának és hatékony kezelésének ösztönzésével. |
| --- | --- |

(8)

A 2002/21/EK irányelv értelmében a nemzeti szabályozó hatóságoknak egyebek között az elektronikus hírközlő hálózatok, a kapcsolódó létesítmények és szolgáltatások, valamint az európai szintű elektronikus hírközlési szolgáltatások kialakításának útjában álló, még meglévő akadályok felszámolásával, valamint a transzeurópai hálózatok létrehozásának és fejlesztésének ösztönzésével, a páneurópai szolgáltatások együttműködési képességének és a végpontok közti kapcsolódások lehetőségének a javításával hozzá kell járulniuk az egységes piac fejlődéséhez. Ugyanakkor elő kellene segíteniük az elektronikus hírközlő hálózatok, az elektronikus hírközlő szolgálatok és a kapcsolódó létesítmények és szolgáltatások biztosítását, többek között a rádiófrekvenciák és számozási erőforrások hatékony használatának és hatékony kezelésének ösztönzésével.

| (9) | A 2002/20/EK irányelv értelmében a lehető legkevésbé terhes engedélyezési rendszert kell alkalmazni az elektronikus hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások biztosításának lehetővé tételére, az új elektronikus hírközlési szolgáltatások fejlődésének, valamint a páneurópai hírközlő hálózatok és a hírközlési szolgáltatások fejlődésének ösztönzése érdekében, továbbá annak érdekében, hogy a szolgáltatók és a fogyasztók részesülhessenek az egységes piac méretgazdaságosságából adódó előnyökből. |
| --- | --- |

(9)

A 2002/20/EK irányelv értelmében a lehető legkevésbé terhes engedélyezési rendszert kell alkalmazni az elektronikus hírközlő hálózatok és hírközlési szolgáltatások biztosításának lehetővé tételére, az új elektronikus hírközlési szolgáltatások fejlődésének, valamint a páneurópai hírközlő hálózatok és a hírközlési szolgáltatások fejlődésének ösztönzése érdekében, továbbá annak érdekében, hogy a szolgáltatók és a fogyasztók részesülhessenek az egységes piac méretgazdaságosságából adódó előnyökből.

| (10) | A 2002/20/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban az elektronikus hírközlő hálózatok biztosítása, illetve az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása – a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek, illetve az 5. cikkben említett használati jogok sérelme nélkül – csak általános felhatalmazás tárgyát képezheti. |
| --- | --- |

(10)

A 2002/20/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban az elektronikus hírközlő hálózatok biztosítása, illetve az elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása – a 6. cikk (2) bekezdésében említett egyedi kötelezettségek, illetve az 5. cikkben említett használati jogok sérelme nélkül – csak általános felhatalmazás tárgyát képezheti.

| (11) | A 2002/20/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdése szerint amennyiben lehetséges és különösen abban az esetben, ha a káros zavarás kockázata elhanyagolható, a tagállamok a rádiófrekvenciák használatát nem tehetik az egyedi használati jogok megadásától függővé, hanem az ilyen rádiófrekvenciák használatának feltételeit az általános felhatalmazásban kell feltüntetniük. |
| --- | --- |

(11)

A 2002/20/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdése szerint amennyiben lehetséges és különösen abban az esetben, ha a káros zavarás kockázata elhanyagolható, a tagállamok a rádiófrekvenciák használatát nem tehetik az egyedi használati jogok megadásától függővé, hanem az ilyen rádiófrekvenciák használatának feltételeit az általános felhatalmazásban kell feltüntetniük.

| (12) | A 2010/166/EU bizottsági határozatban (3) megállapított műszaki feltételek teljesülése esetén az MCV-szolgáltatások üzemeltetéséből adódó káros zavarás kockázata elhanyagolható, tehát a tagállamoknak elvileg az MCV-szolgáltatások nyújtásához szükséges rádióspektrum-használathoz általános felhatalmazást kellene adniuk. |
| --- | --- |

(12)

A 2010/166/EU bizottsági határozatban (3) megállapított műszaki feltételek teljesülése esetén az MCV-szolgáltatások üzemeltetéséből adódó káros zavarás kockázata elhanyagolható, tehát a tagállamoknak elvileg az MCV-szolgáltatások nyújtásához szükséges rádióspektrum-használathoz általános felhatalmazást kellene adniuk.

| (13) | Néhány tagállam az MCV-szolgáltatások nyújtásához szükséges spektrumhasználatot jelenleg egyedi jogokhoz köti. Ezt az engedélyezési megközelítést felül kell vizsgálni, többek között a tagállamok parti tengerein nyújtott MCV-szolgáltatások nyújtása tekintetében szerzett tapasztalatok alapján. |
| --- | --- |

(13)

Néhány tagállam az MCV-szolgáltatások nyújtásához szükséges spektrumhasználatot jelenleg egyedi jogokhoz köti. Ezt az engedélyezési megközelítést felül kell vizsgálni, többek között a tagállamok parti tengerein nyújtott MCV-szolgáltatások nyújtása tekintetében szerzett tapasztalatok alapján.

| (14) | A nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló 87/372/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 1. cikkének megfelelően a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy a 900 MHz-es frekvenciasáv jelenlegi kiosztása a területükön versengő mobilszolgáltatók számára torzítja-e az érintett mobilpiacok versenyét, és az ilyen torzulásokat a 2002/20/EK irányelv 14. cikkével összhangban kezelniük kell. A tagállamoknak adott esetben fontolóra kellene venniük, hogy ezzel az alkalommal élve megváltoztatják a földi mobilhálózatok üzemeltetőinek jelenleg odaítélt kizárólagos használati jogokat, hogy azok ne zárják ki az MCV-szolgáltatások nyújtását a vonatkozó frekvenciákon. |
| --- | --- |

(14)

A nyilvános páneurópai digitális cellás földi mobil rádiótávközlés összehangolt közösségi bevezetése számára fenntartandó frekvenciasávokról szóló 87/372/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) 1. cikkének megfelelően a tagállamoknak meg kell vizsgálniuk, hogy a 900 MHz-es frekvenciasáv jelenlegi kiosztása a területükön versengő mobilszolgáltatók számára torzítja-e az érintett mobilpiacok versenyét, és az ilyen torzulásokat a 2002/20/EK irányelv 14. cikkével összhangban kezelniük kell. A tagállamoknak adott esetben fontolóra kellene venniük, hogy ezzel az alkalommal élve megváltoztatják a földi mobilhálózatok üzemeltetőinek jelenleg odaítélt kizárólagos használati jogokat, hogy azok ne zárják ki az MCV-szolgáltatások nyújtását a vonatkozó frekvenciákon.

| (15) | A tagállamoknak meg kell osztaniuk egymás között és a Bizottsággal a rendelkezésükre álló információkat, hogy így megoldhatóvá váljanak az MCV-szolgáltatások által okozott esetleges káros zavarásból adódó problémák. Amennyiben a hírközlési bizottság és a rádióspektrum-bizottság bevonása elősegítheti a probléma megoldását, akkor a Bizottság tájékoztatja ezeket a bizottságokat. |
| --- | --- |

(15)

A tagállamoknak meg kell osztaniuk egymás között és a Bizottsággal a rendelkezésükre álló információkat, hogy így megoldhatóvá váljanak az MCV-szolgáltatások által okozott esetleges káros zavarásból adódó problémák. Amennyiben a hírközlési bizottság és a rádióspektrum-bizottság bevonása elősegítheti a probléma megoldását, akkor a Bizottság tájékoztatja ezeket a bizottságokat.

| (16) | Az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („Egyetemes szolgáltatási irányelv”) (5) értelmében a tagállamok biztosítják, hogy a nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatásokhoz való hozzáférésre és az ilyen szolgáltatások igénybevételére alkalmazandó árakról és díjszabásokról, valamint az általános szerződési feltételekről átlátható és naprakész információ álljon a végfelhasználók és a fogyasztók rendelkezésére. Az irányelv annak biztosítására is felszólítja a tagállamokat, hogy a fogyasztók a nyilvános telefonhálózathoz való csatlakozást és/vagy hozzáférést biztosító szolgáltatásokra történő előfizetés esetén jogosultak legyenek az ilyen szolgáltatást nyújtó vállalkozással vagy vállalkozásokkal olyan szerződést kötni, amelyben többek között szerepelnek az árak és a díjszabás részletei, valamint azok az eszközök, amelyek révén az összes alkalmazandó díjszabásra és fenntartási díjra vonatkozóan naprakész információ szerezhető be. |
| --- | --- |

(16)

Az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („Egyetemes szolgáltatási irányelv”) (5) értelmében a tagállamok biztosítják, hogy a nyilvánosan elérhető telefonszolgáltatásokhoz való hozzáférésre és az ilyen szolgáltatások igénybevételére alkalmazandó árakról és díjszabásokról, valamint az általános szerződési feltételekről átlátható és naprakész információ álljon a végfelhasználók és a fogyasztók rendelkezésére. Az irányelv annak biztosítására is felszólítja a tagállamokat, hogy a fogyasztók a nyilvános telefonhálózathoz való csatlakozást és/vagy hozzáférést biztosító szolgáltatásokra történő előfizetés esetén jogosultak legyenek az ilyen szolgáltatást nyújtó vállalkozással vagy vállalkozásokkal olyan szerződést kötni, amelyben többek között szerepelnek az árak és a díjszabás részletei, valamint azok az eszközök, amelyek révén az összes alkalmazandó díjszabásra és fenntartási díjra vonatkozóan naprakész információ szerezhető be.

| (17) | A tengerbiztonság és/vagy közbiztonság területén kötött nemzetközi megállapodásokat nem sértheti az MCV-szolgáltatások működtetése. |
| --- | --- |

(17)

A tengerbiztonság és/vagy közbiztonság területén kötött nemzetközi megállapodásokat nem sértheti az MCV-szolgáltatások működtetése.

| (18) | Az MCV-szolgáltatások Európai Unióban történő nyújtásához szükséges spektrumhasználat engedélyezésére irányuló közös megközelítés szabályozási és műszaki részleteit folyamatos vizsgálat alatt kell tartani annak biztosítása érdekében, hogy azok alkalmasak legyenek a káros zavarás elkerülése mint általános cél elérésére, amelynek hiányában megfelelő javító intézkedéseket kell kilátásba helyezni. |
| --- | --- |

(18)

Az MCV-szolgáltatások Európai Unióban történő nyújtásához szükséges spektrumhasználat engedélyezésére irányuló közös megközelítés szabályozási és műszaki részleteit folyamatos vizsgálat alatt kell tartani annak biztosítása érdekében, hogy azok alkalmasak legyenek a káros zavarás elkerülése mint általános cél elérésére, amelynek hiányában megfelelő javító intézkedéseket kell kilátásba helyezni.

| (19) | Az ezen ajánlásban előírt intézkedések összhangban vannak a hírközlési bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(19)

Az ezen ajánlásban előírt intézkedések összhangban vannak a hírközlési bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| 1. | Ezen ajánlás célja a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokhoz (MCV-szolgáltatások) a tagállamok parti tengerein szükséges rádióspektrum-használat nemzeti engedélyezési feltételeinek és eljárásainak összehangolása az ilyen szolgáltatások Európai Unióban való bevezetésének megkönnyítése érdekében, de az MCV-szolgáltatások által a földi mobil elektronikus hírközlési szolgáltatásokban okozott káros zavarás kiküszöbölése mellett.
  Az ebben az ajánlásban említett nemzeti engedélyezési feltételeket és eljárásokat a tagállamok által az európai uniós jogszabályokkal, különösen a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6), illetve a tengeri berendezésekre vonatkozóan alkalmazandó uniós és nemzetközi jogi okmányokkal összhangban hatályba léptetett, tengerbiztonsággal és közbiztonsággal kapcsolatos jogi kötelezettségek, valamint az MCV-szolgáltatások biztosításához szükséges berendezésekre vonatkozó rendeletek és/vagy közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.

Ezen ajánlás célja a hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokhoz (MCV-szolgáltatások) a tagállamok parti tengerein szükséges rádióspektrum-használat nemzeti engedélyezési feltételeinek és eljárásainak összehangolása az ilyen szolgáltatások Európai Unióban való bevezetésének megkönnyítése érdekében, de az MCV-szolgáltatások által a földi mobil elektronikus hírközlési szolgáltatásokban okozott káros zavarás kiküszöbölése mellett.

Az ebben az ajánlásban említett nemzeti engedélyezési feltételeket és eljárásokat a tagállamok által az európai uniós jogszabályokkal, különösen a rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (6), illetve a tengeri berendezésekre vonatkozóan alkalmazandó uniós és nemzetközi jogi okmányokkal összhangban hatályba léptetett, tengerbiztonsággal és közbiztonsággal kapcsolatos jogi kötelezettségek, valamint az MCV-szolgáltatások biztosításához szükséges berendezésekre vonatkozó rendeletek és/vagy közigazgatási rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.

| 2. | „Hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások)”: a 2002/21/EK irányelv 2. cikkének c) pontjában meghatározott olyan elektronikus hírközlési szolgáltatások, amelyeket valamely vállalkozás bocsát a hajó utasainak rendelkezésére a földi mobilhálózatokkal való közvetlen kapcsolatteremtést igénybe nem vevő, GSM-rendszert használó nyilvános hírközlő hálózatok révén való kommunikáció céljából. |
| --- | --- |

2.

„Hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatások (MCV-szolgáltatások)”: a 2002/21/EK irányelv 2. cikkének c) pontjában meghatározott olyan elektronikus hírközlési szolgáltatások, amelyeket valamely vállalkozás bocsát a hajó utasainak rendelkezésére a földi mobilhálózatokkal való közvetlen kapcsolatteremtést igénybe nem vevő, GSM-rendszert használó nyilvános hírközlő hálózatok révén való kommunikáció céljából.

| 3. | Ez az ajánlás a 2010/166/EU határozatban meghatározott frekvenciasávban az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározottak szerint a tagállamok parti tengerein nyújtott MCV-szolgáltatásokhoz szükséges rádióspektrum-használat engedélyezésére alkalmazandó. A nyílt tengeri MCV-szolgáltatások, a hajók és űrállomások közötti műholdas távközlés biztosítása, valamint a hajókon tartózkodó végfelhasználók számára mobil műholdas szolgáltatások (MSS) biztosítása nem tartozik ennek az ajánlásnak a hatáskörébe. |
| --- | --- |

3.

Ez az ajánlás a 2010/166/EU határozatban meghatározott frekvenciasávban az Egyesült Nemzetek Tengerjogi Egyezményében meghatározottak szerint a tagállamok parti tengerein nyújtott MCV-szolgáltatásokhoz szükséges rádióspektrum-használat engedélyezésére alkalmazandó. A nyílt tengeri MCV-szolgáltatások, a hajók és űrállomások közötti műholdas távközlés biztosítása, valamint a hajókon tartózkodó végfelhasználók számára mobil műholdas szolgáltatások (MSS) biztosítása nem tartozik ennek az ajánlásnak a hatáskörébe.

| 4. | Legkésőbb ezen ajánlás elfogadása után tizenkét hónappal a tagállamok megteszik a szükséges lépéseket ahhoz, hogy a 2010/166/EU határozatnak megfelelően hozzáférhetővé tett frekvenciasávokban vagy alsávokban engedélyezhessék a parti tengereiken tartózkodó, saját lobogójuk alatt közlekedő hajók számára nyújtott MCV-szolgáltatásokhoz szükséges rádióspektrum-használatot és adott esetben a parti tengereiken nyújtott MCV-szolgáltatásokhoz szükséges spektrumhasználatot. |
| --- | --- |

4.

Legkésőbb ezen ajánlás elfogadása után tizenkét hónappal a tagállamok megteszik a szükséges lépéseket ahhoz, hogy a 2010/166/EU határozatnak megfelelően hozzáférhetővé tett frekvenciasávokban vagy alsávokban engedélyezhessék a parti tengereiken tartózkodó, saját lobogójuk alatt közlekedő hajók számára nyújtott MCV-szolgáltatásokhoz szükséges rádióspektrum-használatot és adott esetben a parti tengereiken nyújtott MCV-szolgáltatásokhoz szükséges spektrumhasználatot.

| 5. | A tagállamok csak abban az esetben engedélyezhetik az MCV-szolgáltatások nyújtásához szükséges spektrumhasználatot, ha az megfelel a 2010/166/EU határozatban előírt műszaki feltételeknek. |
| --- | --- |

5.

A tagállamok csak abban az esetben engedélyezhetik az MCV-szolgáltatások nyújtásához szükséges spektrumhasználatot, ha az megfelel a 2010/166/EU határozatban előírt műszaki feltételeknek.

| 6. | A tagállamok előírhatják, hogy az MCV-rendszerek csak a 2010/166/EU határozattal összhangban a parti tengereiken biztosított MCV-rendszerek üzemeltetéséhez hozzáférhetővé tett meghatározott frekvenciasávot vagy alsávot használhatják. |
| --- | --- |

6.

A tagállamok előírhatják, hogy az MCV-rendszerek csak a 2010/166/EU határozattal összhangban a parti tengereiken biztosított MCV-rendszerek üzemeltetéséhez hozzáférhetővé tett meghatározott frekvenciasávot vagy alsávot használhatják.

| 7. | A tagállamok az MCV-szolgáltatások nyújtásához szükséges spektrumhasználatot általános felhatalmazás keretében biztosítják. A 2002/20/EK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül, ha az MCV-szolgáltatások nyújtásához használt frekvencia használata egyedi jogokhoz kötött, az adott tagállamnak felül kell vizsgálnia az ilyen egyedi jogok szükségességét abból a célból, hogy az ilyen jogokhoz kapcsolódó feltételeket a lehető leghamarabb, de legkésőbb ezen ajánlás elfogadása után három évvel bele lehessen építeni az általános felhatalmazásba. |
| --- | --- |

7.

A tagállamok az MCV-szolgáltatások nyújtásához szükséges spektrumhasználatot általános felhatalmazás keretében biztosítják. A 2002/20/EK irányelv 5. cikke (1) bekezdésének sérelme nélkül, ha az MCV-szolgáltatások nyújtásához használt frekvencia használata egyedi jogokhoz kötött, az adott tagállamnak felül kell vizsgálnia az ilyen egyedi jogok szükségességét abból a célból, hogy az ilyen jogokhoz kapcsolódó feltételeket a lehető leghamarabb, de legkésőbb ezen ajánlás elfogadása után három évvel bele lehessen építeni az általános felhatalmazásba.

| 8. | Legkésőbb ezen ajánlás elfogadása után tizenkét hónappal a tagállamok már nem követelhetnek meg kiegészítő engedélyeztetést a parti tengereiken nyújtott MCV-szolgáltatások számára hozzáférhetővé tett spektrumhasználat tekintetében, amennyiben az érintett MCV-rendszer spektrumhasználatát egy másik tagállam az engedélyezési rendszerével összhangban és ennek az ajánlásnak megfelelően már engedélyezte. |
| --- | --- |

8.

Legkésőbb ezen ajánlás elfogadása után tizenkét hónappal a tagállamok már nem követelhetnek meg kiegészítő engedélyeztetést a parti tengereiken nyújtott MCV-szolgáltatások számára hozzáférhetővé tett spektrumhasználat tekintetében, amennyiben az érintett MCV-rendszer spektrumhasználatát egy másik tagállam az engedélyezési rendszerével összhangban és ennek az ajánlásnak megfelelően már engedélyezte.

| 9. | A tagállamoknak ajánlatos fontolóra venniük, hogy nem követelnek meg kiegészítő engedélyeztetést a parti tengereiken harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokhoz szükséges spektrumhasználat tekintetében, feltéve, hogy az ilyen hajókon nyújtott MCV-szolgáltatáshoz szükséges spektrumhasználatot az érintett országok a 2010/166/EU határozatban előírtakkal megegyező feltételek mellett már engedélyezték. |
| --- | --- |

9.

A tagállamoknak ajánlatos fontolóra venniük, hogy nem követelnek meg kiegészítő engedélyeztetést a parti tengereiken harmadik országok lobogója alatt közlekedő hajókon hozzáférhető mobilhírközlési szolgáltatásokhoz szükséges spektrumhasználat tekintetében, feltéve, hogy az ilyen hajókon nyújtott MCV-szolgáltatáshoz szükséges spektrumhasználatot az érintett országok a 2010/166/EU határozatban előírtakkal megegyező feltételek mellett már engedélyezték.

| 10. | Azoknak a tagállamoknak, amelyek ezen ajánlás elfogadását megelőzően az MCV-rendszerek üzemeltetéséhez hozzáférhetővé tett frekvenciasávokban és alsávokban kizárólagos egyedi használati jogokat ítéltek oda a parti tengereikre kiterjedő földi mobil elektronikus hírközlési hálózatok és/vagy szolgáltatások biztosításához, az ilyen kizárólagos használati jogok első felülvizsgálatának, módosításának, meghosszabbításának vagy megújításának alkalmával, adott esetben az uniós vagy nemzeti jogszabályok alapján az ilyen használati jogokat módosítaniuk kell, hogy parti tengereiken lehetővé tegyék az MCV-rendszerek működését. Az ilyen első felülvizsgálat, módosítás, meghosszabbítás vagy megújítás megszületéséig az érintett tagállamok ösztönzik a parti tengereiken nyújtott MCV-szolgáltatásoknak a szóban forgó kizárólagos jogokkal rendelkező földi mobilszolgáltatókkal folytatott spektrumkereskedelem, spektrummegosztás vagy bármilyen hasonló megállapodás alapján történő biztosítását. |
| --- | --- |

10.

Azoknak a tagállamoknak, amelyek ezen ajánlás elfogadását megelőzően az MCV-rendszerek üzemeltetéséhez hozzáférhetővé tett frekvenciasávokban és alsávokban kizárólagos egyedi használati jogokat ítéltek oda a parti tengereikre kiterjedő földi mobil elektronikus hírközlési hálózatok és/vagy szolgáltatások biztosításához, az ilyen kizárólagos használati jogok első felülvizsgálatának, módosításának, meghosszabbításának vagy megújításának alkalmával, adott esetben az uniós vagy nemzeti jogszabályok alapján az ilyen használati jogokat módosítaniuk kell, hogy parti tengereiken lehetővé tegyék az MCV-rendszerek működését. Az ilyen első felülvizsgálat, módosítás, meghosszabbítás vagy megújítás megszületéséig az érintett tagállamok ösztönzik a parti tengereiken nyújtott MCV-szolgáltatásoknak a szóban forgó kizárólagos jogokkal rendelkező földi mobilszolgáltatókkal folytatott spektrumkereskedelem, spektrummegosztás vagy bármilyen hasonló megállapodás alapján történő biztosítását.

| 11. | A tagállamoknak tevékenyen, konstruktívan és a szolidaritás szellemében, adott esetben a meglévő eljárásokat alkalmazva kell együttműködniük a vélhetőleg az MCV-szolgáltatások okozta káros zavarás kapcsán felmerülő bármely kérdésben. |
| --- | --- |

11.

A tagállamoknak tevékenyen, konstruktívan és a szolidaritás szellemében, adott esetben a meglévő eljárásokat alkalmazva kell együttműködniük a vélhetőleg az MCV-szolgáltatások okozta káros zavarás kapcsán felmerülő bármely kérdésben.

| 12. | Ha egy másik tagállam joghatósága alá tartozó MCV-szolgáltatás vélhetően káros zavarás okozója, akkor az esetet az érintett tagállamnak haladéktalanul a joghatósággal rendelkező tagállam tudomására kell hoznia, illetve tájékoztatnia kell a Bizottságot. Adott esetben a Bizottságnak a felmerült problémák megoldása érdekében tájékoztatnia kell a hírközlési bizottságot és a rádióspektrum-bizottságot is. |
| --- | --- |

12.

Ha egy másik tagállam joghatósága alá tartozó MCV-szolgáltatás vélhetően káros zavarás okozója, akkor az esetet az érintett tagállamnak haladéktalanul a joghatósággal rendelkező tagállam tudomására kell hoznia, illetve tájékoztatnia kell a Bizottságot. Adott esetben a Bizottságnak a felmerült problémák megoldása érdekében tájékoztatnia kell a hírközlési bizottságot és a rádióspektrum-bizottságot is.

| 13. | Annak a tagállamnak, amelyik feltételezhetően egy másik tagállam területén nyújtott szolgáltatást károsan zavaró MCV-szolgáltatás felett rendelkezik joghatósággal, haladéktalanul lépéseket kell tennie, és meg kell szüntetnie az interferencia okát. |
| --- | --- |

13.

Annak a tagállamnak, amelyik feltételezhetően egy másik tagállam területén nyújtott szolgáltatást károsan zavaró MCV-szolgáltatás felett rendelkezik joghatósággal, haladéktalanul lépéseket kell tennie, és meg kell szüntetnie az interferencia okát.

| 14. | A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztók és a végfelhasználók megfelelő tájékoztatást kapjanak az MCV-szolgáltatások igénybevételének feltételeiről. |
| --- | --- |

14.

A tagállamoknak megfelelő intézkedéseket kell hozniuk annak biztosítása érdekében, hogy a fogyasztók és a végfelhasználók megfelelő tájékoztatást kapjanak az MCV-szolgáltatások igénybevételének feltételeiről.

| 15. | A tagállamoknak – különösen a tényleges vagy potenciálisan káros zavarás tekintetében – figyelemmel kell kísérniük az MCV-szolgáltatások biztosításához szükséges spektrumhasználatot, és észrevételeiket el kell küldeniük a Bizottságnak, hogy az szükség esetén kellő időben gondoskodhasson ennek az ajánlásnak a felülvizsgálatáról. |
| --- | --- |

15.

A tagállamoknak – különösen a tényleges vagy potenciálisan káros zavarás tekintetében – figyelemmel kell kísérniük az MCV-szolgáltatások biztosításához szükséges spektrumhasználatot, és észrevételeiket el kell küldeniük a Bizottságnak, hogy az szükség esetén kellő időben gondoskodhasson ennek az ajánlásnak a felülvizsgálatáról.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 19-én.

a Bizottság részéről

Neelie KROES

alelnök

---

(1)  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

1

(2)  HL L 108., 2002.4.24., 21. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 38 oldalát.

3

(4)  HL L 274., 2009.10.20., 25. o.

4

(5)  HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

5

(6)  HL L 91., 1999.4.7., 10. o.

6

---