# Eiropas Savienības L 10/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.010.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 10 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 15. janvāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.010.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 10

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 15. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 29/2010 (2010. gada 14. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Skilandis (GTĪ)) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 30/2010 (2010. gada 14. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pesca di Verona (AĢIN)) | 3 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 31/2010 (2010. gada 14. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Idrijski žlikrofi (GTĪ)) | 5 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 32/2010 (2010. gada 14. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Jihočeská Zlatá Niva (AĢIN)) | 7 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 33/2010 (2010. gada 12. janvāris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu | 9 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 34/2010 (2010. gada 14. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 10 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 35/2010 (2010. gada 14. janvāris), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 12 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Padomes Direktīva 2009/162/ES (2009. gada 22. decembris), ar ko groza vairākus noteikumus Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu | 14 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 29/2010 (2010. gada 14. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Skilandis (GTĪ))

Skilandis

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 30/2010 (2010. gada 14. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pesca di Verona (AĢIN))

3

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 31/2010 (2010. gada 14. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Idrijski žlikrofi (GTĪ))

Idrijski žlikrofi

5

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 32/2010 (2010. gada 14. janvāris) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Jihočeská Zlatá Niva (AĢIN))

Jihočeská Zlatá Niva

7

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 33/2010 (2010. gada 12. janvāris), ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

9

Komisijas Regula (ES) Nr. 34/2010 (2010. gada 14. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

10

Komisijas Regula (ES) Nr. 35/2010 (2010. gada 14. janvāris), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

12

DIREKTĪVAS

*

Padomes Direktīva 2009/162/ES (2009. gada 22. decembris), ar ko groza vairākus noteikumus Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

14

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | * | Eiropas Investīciju banka – Valdes Lēmums (2009. gada 30. marts) par Eiropas Investīciju bankas kapitāla palielināšanu | 19 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu

*

Eiropas Investīciju banka – Valdes Lēmums (2009. gada 30. marts) par Eiropas Investīciju bankas kapitāla palielināšanu

19

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 15.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 10/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 29/2010

(2010. gada 14. janvāris)

par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Skilandis (GTĪ))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām (1) un jo īpaši tās 9. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 8. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 19. panta 3. punktu, Lietuvas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Skilandis ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 8. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 19. panta 3. punktu, Lietuvas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Skilandis ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 9. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāieraksta reģistrā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 9. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāieraksta reģistrā.

| (3) | Regulas (EK) Nr. 509/2006 13. panta 2. punktā paredzētā aizsardzība nav pieprasīta, |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 509/2006 13. panta 2. punktā paredzētā aizsardzība nav pieprasīta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 14. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV C 106, 8.5.2009., 27. lpp.

2

---

PIELIKUMS

EK līguma I pielikumā uzskaitītie produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.2. grupa.   Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

LIETUVA

Skilandis (GTĪ)

---

| 15.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 10/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 10/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 30/2010

(2010. gada 14. janvāris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Pesca di Verona (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Pesca di Verona ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punkta pirmo daļu Itālijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Pesca di Verona ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāreģistrē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 14. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 130, 9.6.2009., 12. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.6. grupa.   Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

ITĀLIJA

Pesca di Verona (AĢIN)

---

| 15.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 10/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 10/5

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 31/2010

(2010. gada 14. janvāris)

par nosaukuma ierakstīšanu Garantēto tradicionālo īpatnību reģistrā (Idrijski žlikrofi (GTĪ))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām (1) un jo īpaši tās 9. panta 4. punkta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 8. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 19. panta 3. punktu, Slovēnijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Idrijski žlikrofi ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 8. panta 2. punkta pirmo daļu un piemērojot minētās regulas 19. panta 3. punktu, Slovēnijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Idrijski žlikrofi ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 9. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāieraksta reģistrā. |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 9. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāieraksta reģistrā.

| (3) | Pieteikumā ir pieprasīta arī Regulas (EK) Nr. 509/2006 13. panta 2. punktā paredzētā aizsardzība. Tāpēc nosaukumam Idrijski žlikrofi ir jāpiešķir minētā aizsardzība, ja vien nav saņemti iebildumi un ja nav ticis pierādīts, ka nosaukums likumīgā, atzītā un ekonomiski nozīmīgā veidā ir izmantots līdzīgiem lauksaimniecības produktiem vai pārtikas produktiem, |
| --- | --- |

(3)

Pieteikumā ir pieprasīta arī Regulas (EK) Nr. 509/2006 13. panta 2. punktā paredzētā aizsardzība. Tāpēc nosaukumam Idrijski žlikrofi ir jāpiešķir minētā aizsardzība, ja vien nav saņemti iebildumi un ja nav ticis pierādīts, ka nosaukums likumīgā, atzītā un ekonomiski nozīmīgā veidā ir izmantots līdzīgiem lauksaimniecības produktiem vai pārtikas produktiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

Piemēro Regulas (EK) Nr. 509/2006 13. panta 2. punktā paredzēto aizsardzību.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 14. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV C 104, 6.5.2009., 11. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 509/2006 I pielikumā uzskaitītie pārtikas produkti:

2.4.   grupa. Makaronu izstrādājumi, arī vārīti vai pildīti

SLOVĒNIJA

Idrijski žlikrofi (GTĪ)

Reģistrācija ar nosaukuma rezervēšanu.

---

| 15.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 10/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 10/7

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 32/2010

(2010. gada 14. janvāris)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Jihočeská Zlatá Niva (AĢIN))

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 5. punkta trešo un ceturto daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Čehijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Jihočeská Zlatá Niva tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu un piemērojot minētās regulas 17. panta 2. punktu, Čehijas iesniegtais pieteikums reģistrēt nosaukumu Jihočeská Zlatá Niva tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Slovākija ir cēlusi iebildumu pret reģistrāciju atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 1. punktam. Iebildumi tika atzīti par pieņemamiem saskaņā ar minētās regulas 7. panta 3. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(2)

Slovākija ir cēlusi iebildumu pret reģistrāciju atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. panta 1. punktam. Iebildumi tika atzīti par pieņemamiem saskaņā ar minētās regulas 7. panta 3. punkta pirmās daļas b) un c) apakšpunktu.

| (3) | Slovākija iebildumos norādīja, ka minētā nosaukuma reģistrācija būtu pretrunā Regulas (EK) Nr. 510/2006 3. panta 4. punktam un radītu apdraudējumu Slovākijas teritorijā reģistrēto preču zīmju pastāvēšanai. |
| --- | --- |

(3)

Slovākija iebildumos norādīja, ka minētā nosaukuma reģistrācija būtu pretrunā Regulas (EK) Nr. 510/2006 3. panta 4. punktam un radītu apdraudējumu Slovākijas teritorijā reģistrēto preču zīmju pastāvēšanai.

| (4) | Ar 2008. gada 24. jūnija vēstuli Komisija aicināja minētās dalībvalstis censties panākt vienošanos saskaņā ar to iekšējām procedūrām. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2008. gada 24. jūnija vēstuli Komisija aicināja minētās dalībvalstis censties panākt vienošanos saskaņā ar to iekšējām procedūrām.

| (5) | Ņemot vērā, ka Slovākija un Čehija norādītajā termiņā vienošanos nav panākušas, Komisijai ir jāpieņem lēmums saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 510/2006 15. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā, ka Slovākija un Čehija norādītajā termiņā vienošanos nav panākušas, Komisijai ir jāpieņem lēmums saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Regulas (EK) Nr. 510/2006 15. panta 2. punktā.

| (6) | Pamatojoties uz Slovākijas sniegto informāciju, Komisija nevar secināt, ka nosaukuma Jihočeská Zlatá Niva reģistrācija būtu pretrunā Regulas (EK) Nr. 510/2006 3. panta 4. punktam. Lai gan iebildumu cēlājs ir sniedzis pierādījumus, ka nosaukumu Jihočeská Zlatá Niva var asociēt ar nosaukumu Niva, nav sniegti pierādījumi par to, cik lielu atšķirtspēju preču zīme ir ieguvusi, pateicoties reputācijai, slavai un lietošanas ilgumam. Tāpēc, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nav pierādīts, ka nosaukuma Jihočeská Zlatá Niva reģistrācija varētu maldināt patērētājus par produkta patieso izcelsmi. |
| --- | --- |

(6)

Pamatojoties uz Slovākijas sniegto informāciju, Komisija nevar secināt, ka nosaukuma Jihočeská Zlatá Niva reģistrācija būtu pretrunā Regulas (EK) Nr. 510/2006 3. panta 4. punktam. Lai gan iebildumu cēlājs ir sniedzis pierādījumus, ka nosaukumu Jihočeská Zlatá Niva var asociēt ar nosaukumu Niva, nav sniegti pierādījumi par to, cik lielu atšķirtspēju preču zīme ir ieguvusi, pateicoties reputācijai, slavai un lietošanas ilgumam. Tāpēc, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nav pierādīts, ka nosaukuma Jihočeská Zlatá Niva reģistrācija varētu maldināt patērētājus par produkta patieso izcelsmi.

| (7) | Nav tādu pierādījumu, kas ļautu Komisijai secināt, ka, reģistrējot nosaukumu Jihočeská Zlatá Niva kā aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, rastos pretruna ar 7. pantā izklāstītajiem noteikumiem, ņemot vērā godprātīgu un tradicionālu lietojumu un sajaukšanas faktisko iespējamību. Saskaņā ar Komisijai iesniegtajiem pierādījumiem termins Niva Čehijā un Slovākijā jau gadu desmitiem ticis izmantots vispārēji, attiecinot to uz noteiktu siera veidu. Turklāt minētā nosaukuma reģistrācija par aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi neradītu nepieciešamību nedz atcelt vai pasludināt par spēkā neesošām attiecīgās preču zīmes, jo pieteikumi par tām tika iesniegti pirms dienas, kad Komisijai tika iesniegts reģistrācijas pieprasījums, nedz liegtu minētās preču zīmes izmantot arī turpmāk. Jāpiebilst arī tas, ka saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju minēto preču zīmju īpašnieka ekskluzīvās tiesības nedod tam tiesības aizliegt trešām personām komercdarbībā un saskaņā ar rūpnieciskā vai komerciālā jomā iedibinātās godīgas prakses principiem lietot ģeogrāfiskas izcelsmes norādi, kā tas noteikts 6. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Direktīvā 2008/95/EK, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (3). |
| --- | --- |

(7)

Nav tādu pierādījumu, kas ļautu Komisijai secināt, ka, reģistrējot nosaukumu Jihočeská Zlatá Niva kā aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, rastos pretruna ar 7. pantā izklāstītajiem noteikumiem, ņemot vērā godprātīgu un tradicionālu lietojumu un sajaukšanas faktisko iespējamību. Saskaņā ar Komisijai iesniegtajiem pierādījumiem termins Niva Čehijā un Slovākijā jau gadu desmitiem ticis izmantots vispārēji, attiecinot to uz noteiktu siera veidu. Turklāt minētā nosaukuma reģistrācija par aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi neradītu nepieciešamību nedz atcelt vai pasludināt par spēkā neesošām attiecīgās preču zīmes, jo pieteikumi par tām tika iesniegti pirms dienas, kad Komisijai tika iesniegts reģistrācijas pieprasījums, nedz liegtu minētās preču zīmes izmantot arī turpmāk. Jāpiebilst arī tas, ka saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju minēto preču zīmju īpašnieka ekskluzīvās tiesības nedod tam tiesības aizliegt trešām personām komercdarbībā un saskaņā ar rūpnieciskā vai komerciālā jomā iedibinātās godīgas prakses principiem lietot ģeogrāfiskas izcelsmes norādi, kā tas noteikts 6. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Direktīvā 2008/95/EK, ar ko tuvina dalībvalstu tiesību aktus attiecībā uz preču zīmēm (3).

| (8) | Ņemot vērā iepriekš minēto, nosaukums Jihočeská Zlatá Niva ir jāieraksta Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā. |
| --- | --- |

(8)

Ņemot vērā iepriekš minēto, nosaukums Jihočeská Zlatá Niva ir jāieraksta Aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 14. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 249, 24.10.2007., 31. lpp.

2

(3)  OV L 299, 8.11.2008., 25. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Līguma I pielikumā uzskaitītie lauksaimniecības produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā:

1.3. grupa.   Siers

ČEHIJA

Jihočeská Zlatá Niva (AĢIN)

---

| 15.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 10/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 10/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 33/2010

(2010. gada 12. janvāris),

ar ko groza I pielikumu Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai klasificētu apavus, kuru virsa sastāv no diviem vai vairākiem materiāliem, piemērojot Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras 4. piezīmes a) punktu kopā ar 64. nodaļas 1. papildu piezīmi, minētās 64. nodaļas 1. papildu piezīmes otrais teikums jāprecizē, norādot, kā konstatēt, vai attiecīgajiem materiāliem piemīt virsas īpašības. |
| --- | --- |

(1)

Lai klasificētu apavus, kuru virsa sastāv no diviem vai vairākiem materiāliem, piemērojot Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras 4. piezīmes a) punktu kopā ar 64. nodaļas 1. papildu piezīmi, minētās 64. nodaļas 1. papildu piezīmes otrais teikums jāprecizē, norādot, kā konstatēt, vai attiecīgajiem materiāliem piemīt virsas īpašības.

| (2) | Spriedumā C-165/07 Skatteministeriet pret Ecco Sko A/S
   (2) Eiropas Savienības Tiesa par šādas pārbaudes kritēriju ieviesa “piemērotību staigāšanai”. Šādā piemērotības pārbaudē jākonstatē, vai virsas materiāls nodrošina pietiekamu pēdas aptveršanu, lai attiecīgo apavu valkātājs varētu tajos staigāt. |
| --- | --- |

(2)

Spriedumā C-165/07 Skatteministeriet pret Ecco Sko A/S
   (2) Eiropas Savienības Tiesa par šādas pārbaudes kritēriju ieviesa “piemērotību staigāšanai”. Šādā piemērotības pārbaudē jākonstatē, vai virsas materiāls nodrošina pietiekamu pēdas aptveršanu, lai attiecīgo apavu valkātājs varētu tajos staigāt.

| (3) | Tādēļ ir lietderīgi 64. nodaļas 1. papildu piezīmē precizēt, ka, lai atzītu materiālus par tādiem, kam piemīt virsas īpašības, tiem jānodrošina pietiekama pēdas aptveršana, lai apavu valkātājs varētu tos lietot staigāšanai. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ ir lietderīgi 64. nodaļas 1. papildu piezīmē precizēt, ka, lai atzītu materiālus par tādiem, kam piemīt virsas īpašības, tiem jānodrošina pietiekama pēdas aptveršana, lai apavu valkātājs varētu tos lietot staigāšanai.

| (4) | Minētajā Tiesas spriedumā nav precizēts, vai pārbaude attiecībā uz “piemērotību staigāšanai” veicama ar vai bez aizdares siksnām. Tiesa lēma, ka šajā sakarā vajadzīgie konstatējumi ir jāveic iesniedzējtiesai. Fakts, ka rezultāts ir atkarīgs no tā, kādā veidā ādas materiālu noņem – atstājot aizdares siksnas vai ne –, var radīt atšķirīgu sprieduma interpretāciju. |
| --- | --- |

(4)

Minētajā Tiesas spriedumā nav precizēts, vai pārbaude attiecībā uz “piemērotību staigāšanai” veicama ar vai bez aizdares siksnām. Tiesa lēma, ka šajā sakarā vajadzīgie konstatējumi ir jāveic iesniedzējtiesai. Fakts, ka rezultāts ir atkarīgs no tā, kādā veidā ādas materiālu noņem – atstājot aizdares siksnas vai ne –, var radīt atšķirīgu sprieduma interpretāciju.

| (5) | Lai panāktu vienotu interpretāciju attiecībā uz aizdares elementiem, 64. nodaļas 1. papildu piezīmē jāprecizē, ka aizdares elementiem šādas pārbaudes laikā jāpaliek sākotnējā vietā. Pretējā gadījumā apaviem, kuru funkcionalitāte atkarīga no aizdares elementiem, piemēram, saitēm, neviens materiāls nenodrošinātu apavu piemērotību staigāšanai, jo bez aizdares elementiem valkātājs tajos staigāt nespētu. |
| --- | --- |

(5)

Lai panāktu vienotu interpretāciju attiecībā uz aizdares elementiem, 64. nodaļas 1. papildu piezīmē jāprecizē, ka aizdares elementiem šādas pārbaudes laikā jāpaliek sākotnējā vietā. Pretējā gadījumā apaviem, kuru funkcionalitāte atkarīga no aizdares elementiem, piemēram, saitēm, neviens materiāls nenodrošinātu apavu piemērotību staigāšanai, jo bez aizdares elementiem valkātājs tajos staigāt nespētu.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 2658/87. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 2658/87.

| (7) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras 64. nodaļas 1. papildu piezīmes pirmās daļas otro teikumu aizstāj ar šādu teikumu:

“Pēc pastiprinājuma detaļu noņemšanas redzamajam materiālam jābūt ar virsas materiāla, nevis oderes īpašībām, un tam jānodrošina pietiekama pēdas aptveršana, lai, saglabājot sākotnējos aizdares elementus, apavus varētu lietot staigāšanai.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 12. janvārī

Komisijas vārdā,

priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  [2008] Krājums, I-4037. lpp.

2

---

| 15.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 10/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 10/10

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 34/2010

(2010. gada 14. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 15. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 14. janvārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 122,3 |
| MA | 71,6 |
| TN | 110,6 |
| TR | 84,4 |
| ZZ | 97,2 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 158,2 |
| MA | 76,9 |
| TR | 105,7 |
| ZZ | 128,9 |
| 0709 90 70 | MA | 166,7 |
| TR | 93,1 |
| ZZ | 129,9 |
| 0709 90 80 | EG | 225,1 |
| ZZ | 225,1 |
| 0805 10 20 | EG | 53,3 |
| IL | 57,5 |
| MA | 51,7 |
| TN | 56,6 |
| TR | 53,8 |
| ZZ | 54,6 |
| 0805 20 10 | MA | 97,3 |
| ZZ | 97,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 51,6 |
| EG | 67,7 |
| HR | 59,0 |
| IL | 70,6 |
| JM | 115,8 |
| MA | 83,8 |
| TR | 65,5 |
| ZZ | 73,4 |
| 0805 50 10 | EG | 63,9 |
| IL | 88,6 |
| MA | 65,5 |
| TR | 76,4 |
| US | 87,7 |
| ZZ | 76,4 |
| 0808 10 80 | CN | 94,2 |
| MK | 24,7 |
| US | 110,6 |
| ZZ | 76,5 |
| 0808 20 50 | CN | 63,4 |
| US | 113,8 |
| ZZ | 88,6 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

122,3

MA

71,6

TN

110,6

TR

84,4

ZZ

97,2

0707 00 05

EG

174,9

JO

158,2

MA

76,9

TR

105,7

ZZ

128,9

0709 90 70

MA

166,7

TR

93,1

ZZ

129,9

0709 90 80

EG

225,1

ZZ

225,1

0805 10 20

EG

53,3

IL

57,5

MA

51,7

TN

56,6

TR

53,8

ZZ

54,6

0805 20 10

MA

97,3

ZZ

97,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

51,6

EG

67,7

HR

59,0

IL

70,6

JM

115,8

MA

83,8

TR

65,5

ZZ

73,4

0805 50 10

EG

63,9

IL

88,6

MA

65,5

TR

76,4

US

87,7

ZZ

76,4

0808 10 80

CN

94,2

MK

24,7

US

110,6

ZZ

76,5

0808 20 50

CN

63,4

US

113,8

ZZ

88,6

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 15.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 10/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 10/12

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 35/2010

(2010. gada 14. janvāris),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 23/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 23/2010 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 877/2009 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 15. janvārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 14. janvārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 253, 25.9.2009., 3. lpp.

3

(4)  OV L 8, 13.1.2010., 7. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2010. gada 15. janvāra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 44,86 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 44,86 | 1,45 |
| 1701 12 10 (1) | 44,86 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,86 | 1,15 |
| 1701 91 00 (2) | 50,52 | 2,31 |
| 1701 99 10 (2) | 50,52 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 50,52 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

44,86

0,00

1701 11 90 (1)

44,86

1,45

1701 12 10 (1)

44,86

0,00

1701 12 90 (1)

44,86

1,15

1701 91 00 (2)

50,52

2,31

1701 99 10 (2)

50,52

0,00

1701 99 90 (2)

50,52

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

DIREKTĪVAS

| 15.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 10/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 10/14

---

PADOMES DIREKTĪVA 2009/162/ES

(2009. gada 22. decembris),

ar ko groza vairākus noteikumus Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 113. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (3) būtu jāpielāgo, lai tajā ietvertu vairākus, galvenokārt tehniskus, grozījumus. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 2006/112/EK (2006. gada 28. novembris) par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (3) būtu jāpielāgo, lai tajā ietvertu vairākus, galvenokārt tehniskus, grozījumus.

| (2) | Attiecībā uz noteikumiem par importu un vietu, kur gāzes un elektroenerģijas piegādei uzliek nodokļus, burtiski interpretējot Direktīvas 2006/112/EK tekstu, var konstatēt, ka īpašo režīmu, kas izveidots saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/92/EK (2003. gada 7. oktobris), ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz noteikumiem par gāzes un elektroenerģijas piegādes vietu (4), nepiemēro gāzes importam un piegādēm pa cauruļvadiem, kuri nav sadales sistēmas daļa, un it īpaši importam un piegādei pa pārvades sistēmas cauruļvadiem, kurus izmantojot, tomēr veic vairākus pārrobežu darījumus pa cauruļvadiem. Tomēr Direktīvas 2003/92/EK mērķis bija piemērot īpašo režīmu arī šiem pārrobežu darījumiem. Lai teksta mērķis sakristu ar tā formulējumu, būtu jāprecizē, ka īpašo režīmu piemēro gāzes importam un piegādēm, izmantojot jebkādu dabasgāzes sistēmu, kas atrodas Kopienas teritorijā, vai jebkādu tīklu, kas ir pieslēgts šai sistēmai. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz noteikumiem par importu un vietu, kur gāzes un elektroenerģijas piegādei uzliek nodokļus, burtiski interpretējot Direktīvas 2006/112/EK tekstu, var konstatēt, ka īpašo režīmu, kas izveidots saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/92/EK (2003. gada 7. oktobris), ar ko groza Direktīvu 77/388/EEK attiecībā uz noteikumiem par gāzes un elektroenerģijas piegādes vietu (4), nepiemēro gāzes importam un piegādēm pa cauruļvadiem, kuri nav sadales sistēmas daļa, un it īpaši importam un piegādei pa pārvades sistēmas cauruļvadiem, kurus izmantojot, tomēr veic vairākus pārrobežu darījumus pa cauruļvadiem. Tomēr Direktīvas 2003/92/EK mērķis bija piemērot īpašo režīmu arī šiem pārrobežu darījumiem. Lai teksta mērķis sakristu ar tā formulējumu, būtu jāprecizē, ka īpašo režīmu piemēro gāzes importam un piegādēm, izmantojot jebkādu dabasgāzes sistēmu, kas atrodas Kopienas teritorijā, vai jebkādu tīklu, kas ir pieslēgts šai sistēmai.

| (3) | Gāzes, ko importē ar kuģiem, īpašības ir identiskas tām, kas piemīt gāzei, ko importē pa cauruļvadiem, turklāt pēc regazificēšanas tā arī ir paredzēta transportēšanai pa maģistrālajiem cauruļvadiem. Neitralitātes labad atbrīvojums no nodokļa būtu jāattiecina uz importu, kad izmanto kuģus, līdzko gāze ir iesūknēta dabasgāzes sistēmā vai maģistrālo cauruļvadu tīklā. |
| --- | --- |

(3)

Gāzes, ko importē ar kuģiem, īpašības ir identiskas tām, kas piemīt gāzei, ko importē pa cauruļvadiem, turklāt pēc regazificēšanas tā arī ir paredzēta transportēšanai pa maģistrālajiem cauruļvadiem. Neitralitātes labad atbrīvojums no nodokļa būtu jāattiecina uz importu, kad izmanto kuģus, līdzko gāze ir iesūknēta dabasgāzes sistēmā vai maģistrālo cauruļvadu tīklā.

| (4) | Jau darbojas pirmie pārrobežu siltumapgādes un dzesēšanas tīkli. Problēmas, kas attiecas uz gāzes vai elektroenerģijas piegādi un importu, attiecas arī uz siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumu piegādi un importu. Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem PVN par dabasgāzi un elektroenerģiju iekasē tur, kur šos resursus pakalpojumu saņēmējs faktiski izmanto. Tādējādi tie palīdz novērst konkurences izkropļojumus dalībvalstu starpā. Līdz ar to siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumiem būtu jāpiemēro tāda pati procedūra kā dabasgāzei un elektroenerģijai. |
| --- | --- |

(4)

Jau darbojas pirmie pārrobežu siltumapgādes un dzesēšanas tīkli. Problēmas, kas attiecas uz gāzes vai elektroenerģijas piegādi un importu, attiecas arī uz siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumu piegādi un importu. Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem PVN par dabasgāzi un elektroenerģiju iekasē tur, kur šos resursus pakalpojumu saņēmējs faktiski izmanto. Tādējādi tie palīdz novērst konkurences izkropļojumus dalībvalstu starpā. Līdz ar to siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumiem būtu jāpiemēro tāda pati procedūra kā dabasgāzei un elektroenerģijai.

| (5) | Kas attiecas uz vietu, kur pakalpojumiem uzliek PVN, burtiski interpretējot Direktīvas 2006/112/EK tekstu, var konstatēt, ka īpašais režīms, kas izveidots saskaņā ar Direktīvu 2003/92/EK, būtu jāpiemēro tikai piekļuves nodrošināšanai dabasgāzes un elektroenerģijas sadales sistēmām, izņemot sniegtos tāda paša veida pakalpojumus, kas saistīti ar pārvades sistēmu vai maģistrālo cauruļvadu tīklu. Tomēr Direktīvas 2003/92/EK mērķis bija piemērot īpašo režīmu arī šiem pakalpojumiem. Lai teksta mērķis atbilstu tā formulējumam, būtu jāprecizē, ka šo īpašo režīmu piemēro visiem pakalpojumiem, kas saistīti ar piekļuves nodrošināšanu visām dabasgāzes un elektroenerģijas sistēmām vai tīkliem un siltumapgādes un dzesēšanas tīkliem. |
| --- | --- |

(5)

Kas attiecas uz vietu, kur pakalpojumiem uzliek PVN, burtiski interpretējot Direktīvas 2006/112/EK tekstu, var konstatēt, ka īpašais režīms, kas izveidots saskaņā ar Direktīvu 2003/92/EK, būtu jāpiemēro tikai piekļuves nodrošināšanai dabasgāzes un elektroenerģijas sadales sistēmām, izņemot sniegtos tāda paša veida pakalpojumus, kas saistīti ar pārvades sistēmu vai maģistrālo cauruļvadu tīklu. Tomēr Direktīvas 2003/92/EK mērķis bija piemērot īpašo režīmu arī šiem pakalpojumiem. Lai teksta mērķis atbilstu tā formulējumam, būtu jāprecizē, ka šo īpašo režīmu piemēro visiem pakalpojumiem, kas saistīti ar piekļuves nodrošināšanu visām dabasgāzes un elektroenerģijas sistēmām vai tīkliem un siltumapgādes un dzesēšanas tīkliem.

| (6) | Pieredze, kas gūta, nesen īstenojot pašreiz spēkā esošo kārtību – Komisija pieņem lēmumu par to, vai konkurence būtu apdraudēta, ja tiktu piemērota samazināta PVN likme dabasgāzei, elektroenerģijai un centralizētajai siltumapgādei – liecina, ka šī procedūra ir novecojusi un nav vajadzīga. Noteikumi, ar ko reglamentē nodokļa piemērošanas vietu, garantē, ka PVN jāmaksā tur, kur patērētājs faktiski patērē dabasgāzi, elektroenerģiju un izmanto siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumus. Tādējādi tie palīdz novērst konkurences izkropļojumus dalībvalstu starpā. Tomēr joprojām ir svarīgi gādāt par to, lai Komisija un citas dalībvalstis tiktu pienācīgi informētas, ja kāda dalībvalsts ievieš samazinātu nodokļa likmi šajā ārkārtīgi sarežģītajā nozarē. Tāpēc ir vajadzīga iepriekšēju konsultāciju procedūra, tajā iesaistot PVN komiteju. |
| --- | --- |

(6)

Pieredze, kas gūta, nesen īstenojot pašreiz spēkā esošo kārtību – Komisija pieņem lēmumu par to, vai konkurence būtu apdraudēta, ja tiktu piemērota samazināta PVN likme dabasgāzei, elektroenerģijai un centralizētajai siltumapgādei – liecina, ka šī procedūra ir novecojusi un nav vajadzīga. Noteikumi, ar ko reglamentē nodokļa piemērošanas vietu, garantē, ka PVN jāmaksā tur, kur patērētājs faktiski patērē dabasgāzi, elektroenerģiju un izmanto siltumapgādes un dzesēšanas pakalpojumus. Tādējādi tie palīdz novērst konkurences izkropļojumus dalībvalstu starpā. Tomēr joprojām ir svarīgi gādāt par to, lai Komisija un citas dalībvalstis tiktu pienācīgi informētas, ja kāda dalībvalsts ievieš samazinātu nodokļa likmi šajā ārkārtīgi sarežģītajā nozarē. Tāpēc ir vajadzīga iepriekšēju konsultāciju procedūra, tajā iesaistot PVN komiteju.

| (7) | Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās (1965. gada 8. aprīlis) ir īpašs juridiskais pamats atbrīvošanai no nodokļa, atmaksājot netiešos nodokļus, ko attiecībā uz dažiem dienesta vajadzībām paredzētiem iepirkumiem piešķir Kopienām un konkrētām Kopienas aģentūrām un citām struktūrām, un tas būtu jānošķir no juridiskā pamata atbrīvošanai no PVN attiecībā uz dažiem darījumiem, saistībā ar kuriem starptautiskās struktūras gūst vispārīgu labumu. Tādēļ būtu lietderīgi Direktīvā 2006/112/EK nodrošināt lielāku skaidrību un iekļaut īpašu atbrīvojumu no nodokļa, ko var realizēt ar nodokļa atmaksas palīdzību un kas turklāt dotu iespēju izvairīties no zināmām grūtībām, kas saistītas ar to, kā atbrīvošanu no nodokļa piemērot Kopienu izveidotām struktūrām, jo īpaši konkrētiem kopuzņēmumiem, kas izveidoti saskaņā ar Līguma 187. pantu. |
| --- | --- |

(7)

Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās (1965. gada 8. aprīlis) ir īpašs juridiskais pamats atbrīvošanai no nodokļa, atmaksājot netiešos nodokļus, ko attiecībā uz dažiem dienesta vajadzībām paredzētiem iepirkumiem piešķir Kopienām un konkrētām Kopienas aģentūrām un citām struktūrām, un tas būtu jānošķir no juridiskā pamata atbrīvošanai no PVN attiecībā uz dažiem darījumiem, saistībā ar kuriem starptautiskās struktūras gūst vispārīgu labumu. Tādēļ būtu lietderīgi Direktīvā 2006/112/EK nodrošināt lielāku skaidrību un iekļaut īpašu atbrīvojumu no nodokļa, ko var realizēt ar nodokļa atmaksas palīdzību un kas turklāt dotu iespēju izvairīties no zināmām grūtībām, kas saistītas ar to, kā atbrīvošanu no nodokļa piemērot Kopienu izveidotām struktūrām, jo īpaši konkrētiem kopuzņēmumiem, kas izveidoti saskaņā ar Līguma 187. pantu.

| (8) | Bulgārijai un Rumānijai pievienojoties ES, tās drīkstēja piešķirt nodokļa atbrīvojumu maziem uzņēmumiem un turpināt piemērot atbrīvojumu starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem. Skaidrības un konsekvences labad šie atbrīvojumi būtu jāietver Direktīvas 2006/112/EK tekstā. |
| --- | --- |

(8)

Bulgārijai un Rumānijai pievienojoties ES, tās drīkstēja piešķirt nodokļa atbrīvojumu maziem uzņēmumiem un turpināt piemērot atbrīvojumu starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem. Skaidrības un konsekvences labad šie atbrīvojumi būtu jāietver Direktīvas 2006/112/EK tekstā.

| (9) | Attiecībā uz atskaitījuma tiesībām pamatnoteikums ir tāds, ka uz šādām tiesībām pretendēt var tikai tad, ja nodokļa maksātājs preces un pakalpojumus izmanto saimnieciskajai darbībai. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz atskaitījuma tiesībām pamatnoteikums ir tāds, ka uz šādām tiesībām pretendēt var tikai tad, ja nodokļa maksātājs preces un pakalpojumus izmanto saimnieciskajai darbībai.

| (10) | Šis noteikums būtu jāprecizē un jānostiprina, ņemot vērā nekustama īpašuma piegādi un ar to saistītus izdevumus, lai garantētu vienādu attieksmi pret nodokļa maksātājiem gadījumos, ja nekustamas preces, ko viņi izmanto saimnieciskajā darbībā, netiek izmantotas tikai un vienīgi minētās darbības izpildei. |
| --- | --- |

(10)

Šis noteikums būtu jāprecizē un jānostiprina, ņemot vērā nekustama īpašuma piegādi un ar to saistītus izdevumus, lai garantētu vienādu attieksmi pret nodokļa maksātājiem gadījumos, ja nekustamas preces, ko viņi izmanto saimnieciskajā darbībā, netiek izmantotas tikai un vienīgi minētās darbības izpildei.

| (11) | Lai gan nekustami īpašumi un ar tiem saistīti izdevumi atspoguļo visraksturīgākos gadījumus, kad vajadzīga noteikuma precizēšana un nostiprināšana, ņemot vērā minēto īpašumu vērtību un saimnieciskās darbības ilgumu, un to, ka ļoti bieži šāds īpašums tiek lietots dažādi, rodas arī jautājums – kaut gan mazāk svarīgā un ne tik vienotā veidā – par kustamām precēm, kurām piemīt ilgstoša vērtība. Saskaņā ar subsidiaritātes principu būtu jādod dalībvalstīm iespēja vajadzības gadījumā piemērot tādus pašus pasākumus attiecībā uz šādām kustamām precēm, kas veido daļu no saimnieciskās darbības aktīviem. |
| --- | --- |

(11)

Lai gan nekustami īpašumi un ar tiem saistīti izdevumi atspoguļo visraksturīgākos gadījumus, kad vajadzīga noteikuma precizēšana un nostiprināšana, ņemot vērā minēto īpašumu vērtību un saimnieciskās darbības ilgumu, un to, ka ļoti bieži šāds īpašums tiek lietots dažādi, rodas arī jautājums – kaut gan mazāk svarīgā un ne tik vienotā veidā – par kustamām precēm, kurām piemīt ilgstoša vērtība. Saskaņā ar subsidiaritātes principu būtu jādod dalībvalstīm iespēja vajadzības gadījumā piemērot tādus pašus pasākumus attiecībā uz šādām kustamām precēm, kas veido daļu no saimnieciskās darbības aktīviem.

| (12) | Lai nodrošinātu nodokļa maksātājiem taisnīgu atskaitīšanas sistēmu saistībā ar jaunajiem noteikumiem, būtu jānodrošina korekciju sistēma saskaņā ar pārējiem noteikumiem par atskaitījumu korekciju, kur būtu ņemtas vērā izmaiņas minētā īpašuma lietojumu saimnieciskajai darbībai un ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu nodokļa maksātājiem taisnīgu atskaitīšanas sistēmu saistībā ar jaunajiem noteikumiem, būtu jānodrošina korekciju sistēma saskaņā ar pārējiem noteikumiem par atskaitījumu korekciju, kur būtu ņemtas vērā izmaiņas minētā īpašuma lietojumu saimnieciskajai darbībai un ar saimniecisko darbību nesaistītām vajadzībām.

| (13) | Tādēļ Direktīva 2006/112/EK būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ Direktīva 2006/112/EK būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Ar šo Direktīvu 2006/112/EK groza šādi.

| 1. | Direktīvas 2. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Par “akcīzes precēm” uzskata energoproduktus, alkoholu un alkoholiskos dzērienus, kā arī tabakas izstrādājumus, kā definēts spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos, bet ne gāzi, ko piegādā, izmantojot dabasgāzes sadales sistēmu, kas atrodas Kopienas teritorijā vai tīklu, kas pievienots šādai sistēmai.” |
| --- | --- |

1.

Direktīvas 2. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Par “akcīzes precēm” uzskata energoproduktus, alkoholu un alkoholiskos dzērienus, kā arī tabakas izstrādājumus, kā definēts spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos, bet ne gāzi, ko piegādā, izmantojot dabasgāzes sadales sistēmu, kas atrodas Kopienas teritorijā vai tīklu, kas pievienots šādai sistēmai.”

| 2. | Direktīvas 13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Dalībvalstis tādu publisko tiesību subjektu veiktās darbības, kas ir atbrīvotas no nodokļa saskaņā ar 132., 135., 136. un 371. pantu, 374. līdz 377. pantu, 378. panta 2. punktu, 379. panta 2. punktu un 380. līdz 390.b pantu, var uzskatīt par darbībām, ko šīs struktūras veic kā valsts iestādes.” |
| --- | --- |

2.

Direktīvas 13. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Dalībvalstis tādu publisko tiesību subjektu veiktās darbības, kas ir atbrīvotas no nodokļa saskaņā ar 132., 135., 136. un 371. pantu, 374. līdz 377. pantu, 378. panta 2. punktu, 379. panta 2. punktu un 380. līdz 390.b pantu, var uzskatīt par darbībām, ko šīs struktūras veic kā valsts iestādes.”

| 3. | Direktīvas 15. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Elektrību, gāzi, siltumu vai dzesēšanu u. tml. uzskata par materiālu īpašumu.” |
| --- | --- |

3.

Direktīvas 15. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Elektrību, gāzi, siltumu vai dzesēšanu u. tml. uzskata par materiālu īpašumu.”

| 4. | Direktīvas 17. panta 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “d) | gāzes piegādi ar kādu dabasgāzes sistēmu, kas atrodas Kopienas teritorijā, vai izmantojot tīklus, kas ir pieslēgti šai sistēmai, elektroenerģijas vai siltumapgādes, vai dzesēšanas pakalpojumu piegādi pa siltumapgādes vai dzesēšanas tīkliem saskaņā ar 38. un 39. pantā paredzētajiem nosacījumiem;”. |
| --- | --- | --- |

4.

Direktīvas 17. panta 2. punkta d) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“d)

gāzes piegādi ar kādu dabasgāzes sistēmu, kas atrodas Kopienas teritorijā, vai izmantojot tīklus, kas ir pieslēgti šai sistēmai, elektroenerģijas vai siltumapgādes, vai dzesēšanas pakalpojumu piegādi pa siltumapgādes vai dzesēšanas tīkliem saskaņā ar 38. un 39. pantā paredzētajiem nosacījumiem;”.

| 5. | Direktīvas V sadaļas 1. nodaļas 4. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:
  “4.   iedaļa



  Gāzes piegāde ar kādu dabasgāzes sistēmu, elektroenerģijas un siltumapgādes vai dzesēšanas pakalpojumu piegāde pa siltumapgādes vai dzesēšanas tīkliem


  38. pants
  1.   Gadījumā, kad tirgotājam, kas ir nodokļu maksātājs, piegādā gāzi ar kādu dabasgāzes sistēmu, kas atrodas Kopienas teritorijā, vai pa jebkādiem tīkliem, kas ir pieslēgti šai sistēmai, sniedz elektroenerģijas vai siltumapgādes, vai dzesēšanas pakalpojumus, ko nodrošina ar siltumapgādes vai dzesēšanas tīkliem, tad par piegādes vietu uzskata vietu, kur ir minētā tirgotāja, kas ir nodokļa maksātājs, saimnieciskās darbības pastāvīgā vieta vai kur tam ir pastāvīga iestāde, kurai piegādā gāzi vai elektroenerģiju, vai – ja nav šādas vietas vai pastāvīgas iestādes – tā pastāvīgās adreses vietu vai parasto dzīvesvietu.
  2.   Šā panta 1. punktā “tirgotājs, kas ir nodokļu maksātājs” ir nodokļu maksātājs, kura galvenā darbības joma saistībā ar gāzes, elektroenerģijas, siltumapgādes vai dzesēšanas pakalpojumu iegādi ir šo produktu tālākpārdošana un kas patērē niecīgu apjomu minēto produktu.
  39. pants
  Ja uz gāzes piegādi pa kādu dabasgāzes sistēmu, kas atrodas Kopienas teritorijā, vai izmantojot tīklus, kas ir pieslēgti šai sistēmai, uz elektroenerģijas vai siltumapgādes vai dzesēšanas pakalpojumu piegādi, ko nodrošina ar siltumapgādes vai dzesēšanas tīkliem, neattiecas 38. pants, par piegādes vietu uzskata vietu, kur pircējs preces faktiski lieto un patērē.
  Ja visu gāzi, elektroenerģiju vai siltumapgādes vai dzesēšanas pakalpojumus vai to daļu patērētājs nav faktiski patērējis, tad nepatērēto daļu uzskata par izlietotu un patērētu tajā vietā, kur ir pircēja saimnieciskās darbības pastāvīgā vieta vai kur tam ir pastāvīga iestāde, kurai preces tiek piegādātas. Ja nav šādas vietas vai pastāvīgas iestādes, tad uzskata, ka patērētājs ir lietojis un patērējis preces vietā, kur ir tā pastāvīgā adrese vai parastā dzīvesvieta.” |
| --- | --- |

5.

Direktīvas V sadaļas 1. nodaļas 4. iedaļu aizstāj ar šādu iedaļu:

“4.   iedaļa

Gāzes piegāde ar kādu dabasgāzes sistēmu, elektroenerģijas un siltumapgādes vai dzesēšanas pakalpojumu piegāde pa siltumapgādes vai dzesēšanas tīkliem

38. pants

1.   Gadījumā, kad tirgotājam, kas ir nodokļu maksātājs, piegādā gāzi ar kādu dabasgāzes sistēmu, kas atrodas Kopienas teritorijā, vai pa jebkādiem tīkliem, kas ir pieslēgti šai sistēmai, sniedz elektroenerģijas vai siltumapgādes, vai dzesēšanas pakalpojumus, ko nodrošina ar siltumapgādes vai dzesēšanas tīkliem, tad par piegādes vietu uzskata vietu, kur ir minētā tirgotāja, kas ir nodokļa maksātājs, saimnieciskās darbības pastāvīgā vieta vai kur tam ir pastāvīga iestāde, kurai piegādā gāzi vai elektroenerģiju, vai – ja nav šādas vietas vai pastāvīgas iestādes – tā pastāvīgās adreses vietu vai parasto dzīvesvietu.

2.   Šā panta 1. punktā “tirgotājs, kas ir nodokļu maksātājs” ir nodokļu maksātājs, kura galvenā darbības joma saistībā ar gāzes, elektroenerģijas, siltumapgādes vai dzesēšanas pakalpojumu iegādi ir šo produktu tālākpārdošana un kas patērē niecīgu apjomu minēto produktu.

39. pants

Ja uz gāzes piegādi pa kādu dabasgāzes sistēmu, kas atrodas Kopienas teritorijā, vai izmantojot tīklus, kas ir pieslēgti šai sistēmai, uz elektroenerģijas vai siltumapgādes vai dzesēšanas pakalpojumu piegādi, ko nodrošina ar siltumapgādes vai dzesēšanas tīkliem, neattiecas 38. pants, par piegādes vietu uzskata vietu, kur pircējs preces faktiski lieto un patērē.

Ja visu gāzi, elektroenerģiju vai siltumapgādes vai dzesēšanas pakalpojumus vai to daļu patērētājs nav faktiski patērējis, tad nepatērēto daļu uzskata par izlietotu un patērētu tajā vietā, kur ir pircēja saimnieciskās darbības pastāvīgā vieta vai kur tam ir pastāvīga iestāde, kurai preces tiek piegādātas. Ja nav šādas vietas vai pastāvīgas iestādes, tad uzskata, ka patērētājs ir lietojis un patērējis preces vietā, kur ir tā pastāvīgā adrese vai parastā dzīvesvieta.”

| 6. | Direktīvas 59. panta 1. punkta h) apakšpunktu, kā noteikts Direktīvā 2008/8/EK (2008. gada 12. februāris), ar ko groza Direktīvu 2006/112/EEK attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu (5), aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  “h) | piekļuves nodrošināšana kādai dabasgāzes sistēmai, kas atrodas Kopienas teritorijā, vai tīklam, kas pieslēgts šādai sistēmai, elektroenerģijas sistēmai vai siltumapgādes vai dzesēšanas tīkliem, vai pārvadei vai sadalei pa šīm sistēmām vai tīkliem un citu ar to tieši saistītu pakalpojumu sniegšana;”. |
| --- | --- | --- |

6.

Direktīvas 59. panta 1. punkta h) apakšpunktu, kā noteikts Direktīvā 2008/8/EK (2008. gada 12. februāris), ar ko groza Direktīvu 2006/112/EEK attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas vietu (5), aizstāj ar šādu apakšpunktu:

“h)

piekļuves nodrošināšana kādai dabasgāzes sistēmai, kas atrodas Kopienas teritorijā, vai tīklam, kas pieslēgts šādai sistēmai, elektroenerģijas sistēmai vai siltumapgādes vai dzesēšanas tīkliem, vai pārvadei vai sadalei pa šīm sistēmām vai tīkliem un citu ar to tieši saistītu pakalpojumu sniegšana;”.

| 7. | Direktīvas 80. panta 1. punkta b) apakšpunktā vārdus “380. līdz 390. pantu” aizstāj ar vārdiem “380. līdz 390.b pantu.” |
| --- | --- |

7.

Direktīvas 80. panta 1. punkta b) apakšpunktā vārdus “380. līdz 390. pantu” aizstāj ar vārdiem “380. līdz 390.b pantu.”

| 8. | Direktīvas 102. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “102. pants
  Pēc konsultācijām ar PVN komiteju dalībvalstis var piemērot samazinātu nodokļa likmi dabasgāzes, elektroenerģijas vai centrālapkures piegādei.” |
| --- | --- |

8.

Direktīvas 102. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“102. pants

Pēc konsultācijām ar PVN komiteju dalībvalstis var piemērot samazinātu nodokļa likmi dabasgāzes, elektroenerģijas vai centrālapkures piegādei.”

| 9. | Direktīvas 136. panta a) apakšpunktā vārdus “380. līdz 390. pantam” aizstāj ar vārdiem “380. līdz 390.b pantam.” |
| --- | --- |

9.

Direktīvas 136. panta a) apakšpunktā vārdus “380. līdz 390. pantam” aizstāj ar vārdiem “380. līdz 390.b pantam.”

| 10. | Direktīvas 143. pantu groza šādi:






  a) | aiz f) apakšpunkta iekļauj šādu apakšpunktu:






  “fa) | preču importu, ko veic Eiropas Kopiena, Eiropas Atomenerģijas kopiena, Eiropas Centrālā banka, Eiropas Investīciju banka vai Kopienu izveidotās struktūras, kurām piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās (1965. gada 8. aprīlis) – saskaņā ar ierobežojumiem un noteikumiem, kas paredzēti minētajā protokolā un tā īstenošanas nolīgumos vai mītnes nolīgumos un jo īpaši tad, ja tas nerada konkurences izkropļojumus;”; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Direktīvas 143. pantu groza šādi:

a)

aiz f) apakšpunkta iekļauj šādu apakšpunktu:

“fa)

preču importu, ko veic Eiropas Kopiena, Eiropas Atomenerģijas kopiena, Eiropas Centrālā banka, Eiropas Investīciju banka vai Kopienu izveidotās struktūras, kurām piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās (1965. gada 8. aprīlis) – saskaņā ar ierobežojumiem un noteikumiem, kas paredzēti minētajā protokolā un tā īstenošanas nolīgumos vai mītnes nolīgumos un jo īpaši tad, ja tas nerada konkurences izkropļojumus;”;

| b) | ar šādu apakšpunktu aizstāj g) apakšpunktu:






  “g) | preču importu, ko veic starptautiskas struktūras, kuras nav minētas fa) punktā un kuras par tādām atzinušas uzņēmējas dalībvalsts valsts iestādes, vai šādu struktūru dalībnieki saskaņā ar minēto struktūru izveides starptautiskās konvencijās vai mītnes nolīgumos paredzētiem ierobežojumiem un nosacījumiem;”; |
| --- | --- | --- |

b)

ar šādu apakšpunktu aizstāj g) apakšpunktu:

“g)

preču importu, ko veic starptautiskas struktūras, kuras nav minētas fa) punktā un kuras par tādām atzinušas uzņēmējas dalībvalsts valsts iestādes, vai šādu struktūru dalībnieki saskaņā ar minēto struktūru izveides starptautiskās konvencijās vai mītnes nolīgumos paredzētiem ierobežojumiem un nosacījumiem;”;

| c) | ar šādu apakšpunktu aizstāj l) apakšpunktu:






  “l) | gāzes importu, kas transportēta pa kādu dabasgāzes sistēmu vai izmantojot tīklus, kas ir pieslēgti šai sistēmai, vai izmantojot gāzes transportkuģus, un ko iesūknē kādā dabasgāzes sistēmā vai maģistrālo cauruļvadu tīklā, elektroenerģijas vai siltumapgādes, vai dzesēšanas pakalpojumu importu pa siltumapgādes vai dzesēšanas tīkliem;”. |
| --- | --- | --- |

c)

ar šādu apakšpunktu aizstāj l) apakšpunktu:

“l)

gāzes importu, kas transportēta pa kādu dabasgāzes sistēmu vai izmantojot tīklus, kas ir pieslēgti šai sistēmai, vai izmantojot gāzes transportkuģus, un ko iesūknē kādā dabasgāzes sistēmā vai maģistrālo cauruļvadu tīklā, elektroenerģijas vai siltumapgādes, vai dzesēšanas pakalpojumu importu pa siltumapgādes vai dzesēšanas tīkliem;”.

| 11. | Direktīvas 151. panta 1. punktu groza šādi:






  a) | pievieno šādu apakšpunktu aiz a) apakšpunkta:






  “aa) | preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu Eiropas Kopienai, Eiropas Atomenerģijas kopienai, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Investīciju bankai vai Kopienu izveidotajām struktūrām, kurām piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās (1965. gada 8. aprīlis) – saskaņā ar ierobežojumiem un noteikumiem, kas paredzēti minētajā protokolā un tā īstenošanas nolīgumos vai mītnes nolīgumos, un jo īpaši tad, ja tas nerada konkurences kropļojumus;”; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

Direktīvas 151. panta 1. punktu groza šādi:

a)

pievieno šādu apakšpunktu aiz a) apakšpunkta:

“aa)

preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu Eiropas Kopienai, Eiropas Atomenerģijas kopienai, Eiropas Centrālajai bankai, Eiropas Investīciju bankai vai Kopienu izveidotajām struktūrām, kurām piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās (1965. gada 8. aprīlis) – saskaņā ar ierobežojumiem un noteikumiem, kas paredzēti minētajā protokolā un tā īstenošanas nolīgumos vai mītnes nolīgumos, un jo īpaši tad, ja tas nerada konkurences kropļojumus;”;

| b) | ar šādu apakšpunktu aizstāj b) apakšpunktu:






  “b) | preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu starptautiskām struktūrām, kuras nav minētas aa) punktā un kuras par tādām atzinušas uzņēmējas dalībvalsts valsts iestādes, un šādu struktūru dalībniekiem saskaņā ar ierobežojumiem un nosacījumiem, kas paredzēti starptautiskās konvencijās, ar kurām izveido minētās struktūras, vai mītnes nolīgumos;”. |
| --- | --- | --- |

b)

ar šādu apakšpunktu aizstāj b) apakšpunktu:

“b)

preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu starptautiskām struktūrām, kuras nav minētas aa) punktā un kuras par tādām atzinušas uzņēmējas dalībvalsts valsts iestādes, un šādu struktūru dalībniekiem saskaņā ar ierobežojumiem un nosacījumiem, kas paredzēti starptautiskās konvencijās, ar kurām izveido minētās struktūras, vai mītnes nolīgumos;”.

| 12. | Direktīvas X sadaļas 1. nodaļā iekļauj šādu pantu:
  “168.a pants
  1.   Ja nekustamais īpašums ir daļa no nodokļa maksātāja saimnieciskās darbības aktīviem un nodokļa maksātājs to izmanto saimnieciskās darbības vajadzībām un saviem vai darbinieku privātiem mērķiem, vai, plašākā nozīmē, citiem mērķiem nekā saimnieciskās darbības vajadzībām, tad PVN, ko uzliek izdevumiem saistībā ar šādu nekustamo īpašumu, ir atskaitāms saskaņā ar 167., 168., 169. un 173. pantā izklāstītajiem principiem un tikai proporcionāli īpašuma izmantojumam nodokļa maksātāja saimnieciskās darbības vajadzībām.
  Atkāpjoties no 26. panta, pirmajā daļā minētās nekustamā īpašuma lietojuma daļas izmaiņas atbilstīgi 184.–192. pantā paredzētajiem nosacījumiem ņem vērā tādā veidā, kā tos piemēro attiecīgajā dalībvalstī.
  2.   Dalībvalstis 1. punktu var piemērot arī sakarā ar PVN izdevumiem, kas saistīti ar citām precēm, kas pieder pie saimnieciskās darbības aktīviem, saskaņā ar saviem norādījumiem.” |
| --- | --- |

12.

Direktīvas X sadaļas 1. nodaļā iekļauj šādu pantu:

“168.a pants

1.   Ja nekustamais īpašums ir daļa no nodokļa maksātāja saimnieciskās darbības aktīviem un nodokļa maksātājs to izmanto saimnieciskās darbības vajadzībām un saviem vai darbinieku privātiem mērķiem, vai, plašākā nozīmē, citiem mērķiem nekā saimnieciskās darbības vajadzībām, tad PVN, ko uzliek izdevumiem saistībā ar šādu nekustamo īpašumu, ir atskaitāms saskaņā ar 167., 168., 169. un 173. pantā izklāstītajiem principiem un tikai proporcionāli īpašuma izmantojumam nodokļa maksātāja saimnieciskās darbības vajadzībām.

Atkāpjoties no 26. panta, pirmajā daļā minētās nekustamā īpašuma lietojuma daļas izmaiņas atbilstīgi 184.–192. pantā paredzētajiem nosacījumiem ņem vērā tādā veidā, kā tos piemēro attiecīgajā dalībvalstī.

2.   Dalībvalstis 1. punktu var piemērot arī sakarā ar PVN izdevumiem, kas saistīti ar citām precēm, kas pieder pie saimnieciskās darbības aktīviem, saskaņā ar saviem norādījumiem.”

| 13. | Direktīvas 221. panta 2. punktā vārdus “380. līdz 390. pantu” aizstāj ar vārdiem “380. līdz 390.b pantu.” |
| --- | --- |

13.

Direktīvas 221. panta 2. punktā vārdus “380. līdz 390. pantu” aizstāj ar vārdiem “380. līdz 390.b pantu.”

| 14. | Direktīvas 287. pantam pievieno šādus punktus:






  “17) | Bulgārija: EUR 25 600; |
| --- | --- | --- |

14.

Direktīvas 287. pantam pievieno šādus punktus:

“17)

Bulgārija: EUR 25 600;

| 18) | Rumānija: EUR 35 000.” |
| --- | --- |

18)

Rumānija: EUR 35 000.”

| 15. | Direktīvas XIII sadaļas 1. nodaļas 2. iedaļā iekļauj šādus pantus:
  “390.a pants
  Saskaņā ar nosacījumiem, kurus Bulgārijā piemēro dienā, kad šī dalībvalsts pievienojās Eiropas Savienībai, Bulgārija var turpināt piemērot atbrīvojumu pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem atbilstīgi B daļas X pielikuma 10. punktam, kamēr tādu pašu atbrīvojumu piemēro kādā citā dalībvalstī, kas bija Kopienas dalībvalsts 2006. gada 31. decembrī.
  390.b pants
  Saskaņā ar nosacījumiem, kurus Rumānijā piemēro dienā, kad šī dalībvalsts pievienojās Eiropas Savienībai, Rumānija var turpināt piemērot atbrīvojumu pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem atbilstoši B daļas X pielikuma 10. punktam, kamēr tādu pašu atbrīvojumu piemēro kādā citā dalībvalstī, kas bija Kopienas dalībvalsts 2006. gada 31. decembrī.” |
| --- | --- |

15.

Direktīvas XIII sadaļas 1. nodaļas 2. iedaļā iekļauj šādus pantus:

“390.a pants

Saskaņā ar nosacījumiem, kurus Bulgārijā piemēro dienā, kad šī dalībvalsts pievienojās Eiropas Savienībai, Bulgārija var turpināt piemērot atbrīvojumu pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem atbilstīgi B daļas X pielikuma 10. punktam, kamēr tādu pašu atbrīvojumu piemēro kādā citā dalībvalstī, kas bija Kopienas dalībvalsts 2006. gada 31. decembrī.

390.b pants

Saskaņā ar nosacījumiem, kurus Rumānijā piemēro dienā, kad šī dalībvalsts pievienojās Eiropas Savienībai, Rumānija var turpināt piemērot atbrīvojumu pasažieru starptautiskiem pārvadājumiem atbilstoši B daļas X pielikuma 10. punktam, kamēr tādu pašu atbrīvojumu piemēro kādā citā dalībvalstī, kas bija Kopienas dalībvalsts 2006. gada 31. decembrī.”

| 16. | Direktīvas 391. pantā vārdus “380. līdz 390. pantā” aizstāj ar vārdiem “380. līdz 390.b pantā.” |
| --- | --- |

16.

Direktīvas 391. pantā vārdus “380. līdz 390. pantā” aizstāj ar vārdiem “380. līdz 390.b pantā.”

| 17. | Direktīvas X pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu: |
| --- | --- |

17.

Direktīvas X pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

2. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai no 2011. gada 1. janvāra izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

3. pants

Šī direktīva stājas spēkā tās publicēšanas dienā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 22. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. CARLGREN

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2008. gada 8. jūlija Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts) un Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. novembra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV C 204, 9.8.2008., 119. lpp.

2

(3)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 260, 11.10.2003., 8. lpp.

4

(5)  OV L 44, 20.2.2008., 11. lpp.

5

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu

| 15.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 10/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 10/19

---

EIROPAS INVESTĪCIJU BANKA

VALDES LĒMUMS

(2009. gada 30. marts)

par Eiropas Investīciju bankas kapitāla palielināšanu

EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS VALDE,

ŅEMOT VĒRĀ tās Statūtu 4. panta 3. punktu un 5. panta 2. punktu,

TĀ KĀ bankas uzdevums ir noteikts Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 267. pantā,

TĀ KĀ saskaņā ar bankas Statūtu 4. panta 1. punkta otro daļu par norēķinu vienību nosakāms euro,

TĀ KĀ jaunākās attīstības tendences bankas darbībā un iespējamā attīstība aizdevumu izsniegšanas jomā, it īpaši – lai atsauktos uz Eiropadomes un Ekonomikas un finanšu padomes (Ecofin) uzaicinājumiem, prasa palielināt EIB atbalstu virknei aktivitāšu, sevišķi ņemot vērā ES pašreizējās ekonomiskās situācijas perspektīvas turpmākajiem gadiem,

TĀ KĀ saskaņā ar 2008. gada 16. decembra sanāksmē izteiktajiem Direktoru padomes apsvērumiem par kapitāla prasībām bankai tās parakstītais kapitāls jāpalielina līdz EUR 232 392 989 000, apmaksājamai daļai jāveido pieci procenti, ko pilnībā finansē banka no tās papildu rezervēm, un rezervju fonds pakāpeniski jāatjauno līdz Statūtos noteiktajiem 10 procentiem no parakstītā kapitāla,

2009. gada 30. martā, izmantojot rakstisko procedūru, kas paredzēta bankas Reglamenta 5. pantā, pēc Direktoru padomes priekšlikuma saskaņā ar EIB Statūtu 4. panta 3. punktu VIENPRĀTĪGI NOLĒMA, ka:

| 1. | Bankas papildu rezerves EUR 5 379 241 000 apmērā tiek uzskatītas par brīvajām rezervēm. |
| --- | --- |

1.

Bankas papildu rezerves EUR 5 379 241 000 apmērā tiek uzskatītas par brīvajām rezervēm.

| 2. | EUR 2 000 000 000 no brīvajām rezervēm tiek ieskaitīti īpašajās rezervēs, lai atbalstītu Strukturēto finansēšanas mehānismu un līdzīgas iniciatīvas. |
| --- | --- |

2.

EUR 2 000 000 000 no brīvajām rezervēm tiek ieskaitīti īpašajās rezervēs, lai atbalstītu Strukturēto finansēšanas mehānismu un līdzīgas iniciatīvas.

| 3. | No 2009. gada 1. aprīļa bankas kapitāls tiek palielināts šādi:






  3.1. | ES dalībvalstu parakstīto kapitālu palielina proporcionāli no EUR 164 808 169 000 līdz EUR 232 392 989 000, sasniedzot šādas summas (EUR):






  Vācija | 37 578 019 000 |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 37 578 019 000 |
| Itālija | 37 578 019 000 |
| Apvienotā Karaliste | 37 578 019 000 |
| Spānija | 22 546 811 500 |
| Beļģija | 10 416 365 500 |
| Nīderlande | 10 416 365 500 |
| Zviedrija | 6 910 226 000 |
| Dānija | 5 274 105 000 |
| Austrija | 5 170 732 500 |
| Polija | 4 810 160 500 |
| Somija | 2 970 783 000 |
| Grieķija | 2 825 416 500 |
| Portugāle | 1 820 820 000 |
| Čehija | 1 774 990 500 |
| Ungārija | 1 679 222 000 |
| Īrija | 1 318 525 000 |
| Rumānija | 1 217 626 000 |
| Slovākija | 604 206 500 |
| Slovēnija | 560 951 500 |
| Bulgārija | 410 217 500 |
| Lietuva | 351 981 000 |
| Luksemburga | 263 707 000 |
| Kipra | 258 583 500 |
| Latvija | 214 805 000 |
| Igaunija | 165 882 000 |
| Malta | 98 429 500 |

3.

No 2009. gada 1. aprīļa bankas kapitāls tiek palielināts šādi:

3.1.

ES dalībvalstu parakstīto kapitālu palielina proporcionāli no EUR 164 808 169 000 līdz EUR 232 392 989 000, sasniedzot šādas summas (EUR):

Vācija

37 578 019 000

Francija

37 578 019 000

Itālija

37 578 019 000

Apvienotā Karaliste

37 578 019 000

Spānija

22 546 811 500

Beļģija

10 416 365 500

Nīderlande

10 416 365 500

Zviedrija

6 910 226 000

Dānija

5 274 105 000

Austrija

5 170 732 500

Polija

4 810 160 500

Somija

2 970 783 000

Grieķija

2 825 416 500

Portugāle

1 820 820 000

Čehija

1 774 990 500

Ungārija

1 679 222 000

Īrija

1 318 525 000

Rumānija

1 217 626 000

Slovākija

604 206 500

Slovēnija

560 951 500

Bulgārija

410 217 500

Lietuva

351 981 000

Luksemburga

263 707 000

Kipra

258 583 500

Latvija

214 805 000

Igaunija

165 882 000

Malta

98 429 500

| 3.2. | EUR 3 379 241 000 no brīvajām rezervēm tiek pārvērsti par apmaksāto kapitālu, ieskaitot tos no bankas papildu rezervēm tās kapitālā. |
| --- | --- |

3.2.

EUR 3 379 241 000 no brīvajām rezervēm tiek pārvērsti par apmaksāto kapitālu, ieskaitot tos no bankas papildu rezervēm tās kapitālā.

| 3.3. | Šis kapitāls ir uzskatāms par parakstītā un apmaksātā kapitāla daļu, tādējādi palielinot bankas apmaksāto kapitālu no EUR 8 240 408 450 līdz EUR 11 619 649 450. |
| --- | --- |

3.3.

Šis kapitāls ir uzskatāms par parakstītā un apmaksātā kapitāla daļu, tādējādi palielinot bankas apmaksāto kapitālu no EUR 8 240 408 450 līdz EUR 11 619 649 450.

LĪDZ AR TO

| 3.4. | Groza bankas Statūtus. No 2009. gada 1. aprīļa bankas Statūtu 4. panta 1. punkta pirmo daļu izsaka šādi:
  “Bankas kapitāls ir EUR 232 392 989 000, ko veido šāds dalībvalstu parakstītais kapitāls:






  Vācija | 37 578 019 000 |
| --- | --- | --- |
| Francija | 37 578 019 000 |
| Itālija | 37 578 019 000 |
| Apvienotā Karaliste | 37 578 019 000 |
| Spānija | 22 546 811 500 |
| Beļģija | 10 416 365 500 |
| Nīderlande | 10 416 365 500 |
| Zviedrija | 6 910 226 000 |
| Dānija | 5 274 105 000 |
| Austrija | 5 170 732 500 |
| Polija | 4 810 160 500 |
| Somija | 2 970 783 000 |
| Grieķija | 2 825 416 500 |
| Portugāle | 1 820 820 000 |
| Čehija | 1 774 990 500 |
| Ungārija | 1 679 222 000 |
| Īrija | 1 318 525 000 |
| Rumānija | 1 217 626 000 |
| Slovākija | 604 206 500 |
| Slovēnija | 560 951 500 |
| Bulgārija | 410 217 500 |
| Lietuva | 351 981 000 |
| Luksemburga | 263 707 000 |
| Kipra | 258 583 500 |
| Latvija | 214 805 000 |
| Igaunija | 165 882 000 |
| Malta | 98 429 500” |

3.4.

Groza bankas Statūtus. No 2009. gada 1. aprīļa bankas Statūtu 4. panta 1. punkta pirmo daļu izsaka šādi:

“Bankas kapitāls ir EUR 232 392 989 000, ko veido šāds dalībvalstu parakstītais kapitāls:

Vācija

37 578 019 000

Francija

37 578 019 000

Itālija

37 578 019 000

Apvienotā Karaliste

37 578 019 000

Spānija

22 546 811 500

Beļģija

10 416 365 500

Nīderlande

10 416 365 500

Zviedrija

6 910 226 000

Dānija

5 274 105 000

Austrija

5 170 732 500

Polija

4 810 160 500

Somija

2 970 783 000

Grieķija

2 825 416 500

Portugāle

1 820 820 000

Čehija

1 774 990 500

Ungārija

1 679 222 000

Īrija

1 318 525 000

Rumānija

1 217 626 000

Slovākija

604 206 500

Slovēnija

560 951 500

Bulgārija

410 217 500

Lietuva

351 981 000

Luksemburga

263 707 000

Kipra

258 583 500

Latvija

214 805 000

Igaunija

165 882 000

Malta

98 429 500”

| 4. | Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

4.

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Valdes vārdā –

priekšsēdētājs

C. STAVRAKIS

sekretārs

A. QUEREJETA

---