# Euroopa Liidu L 10/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.010.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 10 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide15. jaanuar 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.010.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 10

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide15. jaanuar 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 29/2010, 14. jaanuar 2010, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registris nimetus [Skilandis (GTE)] | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 30/2010, 14. jaanuar 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pesca di Verona (KGT)] | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 31/2010, 14. jaanuar 2010, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registris nimetus [Idrijski žlikrofi (GTE)] | 5 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 32/2010, 14. jaanuar 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Jihočeská Zlatá Niva (KGT)] | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 33/2010, 12. jaanuar 2010, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa | 9 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 34/2010, 14. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 10 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 35/2010, 14. jaanuar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 12 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv 2009/162/EL, 22. detsember 2009, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavaid sätteid | 14 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 29/2010, 14. jaanuar 2010, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registris nimetus [Skilandis (GTE)]

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 30/2010, 14. jaanuar 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Pesca di Verona (KGT)]

3

*

Komisjoni määrus (EL) nr 31/2010, 14. jaanuar 2010, millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registris nimetus [Idrijski žlikrofi (GTE)]

5

*

Komisjoni määrus (EL) nr 32/2010, 14. jaanuar 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Jihočeská Zlatá Niva (KGT)]

7

*

Komisjoni määrus (EL) nr 33/2010, 12. jaanuar 2010, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

9

Komisjoni määrus (EL) nr 34/2010, 14. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

10

Komisjoni määrus (EL) nr 35/2010, 14. jaanuar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

12

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv 2009/162/EL, 22. detsember 2009, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavaid sätteid

14

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Investeerimispank – Euroopa Investeerimispanga juhatajate nõukogu otsus, 30. märts 2009, Euroopa Investeerimispanga kapitali suurendamise kohta | 19 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

*

Euroopa Investeerimispank – Euroopa Investeerimispanga juhatajate nõukogu otsus, 30. märts 2009, Euroopa Investeerimispanga kapitali suurendamise kohta

19

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 29/2010,

14. jaanuar 2010,

millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registris nimetus [Skilandis (GTE)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 8 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 19 lõiget 3 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Leedu taotlus registreerida nimetus „Skilandis” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 8 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 19 lõiget 3 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Leedu taotlus registreerida nimetus „Skilandis” (2).

| (2) | Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 9 kohast vastuväidet, tuleb kõnealune nimetus registreerida. |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 9 kohast vastuväidet, tuleb kõnealune nimetus registreerida.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõikega 2 ettenähtud kaitset ei taotletud, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõikega 2 ettenähtud kaitset ei taotletud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. jaanuar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 106, 8.5.2009, lk 27.

2

---

LISA

EÜ asutamislepingu I lisas loetletud ja inimtoiduks ettenähtud tooted:

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

LEEDU

Skilandis (GTE)

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 30/2010,

14. jaanuar 2010,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Pesca di Verona” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EMÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Pesca di Verona” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Pesca di Verona” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. jaanuar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 130, 9.6.2009, lk 12.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ette nähtud põllumajandustooted

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

ITAALIA

Pesca di Verona (KGT)

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 31/2010,

14. jaanuar 2010,

millega registreeritakse garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste registris nimetus [Idrijski žlikrofi (GTE)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 509/2006 põllumajandustoodete ja toidu garanteeritud traditsiooniliste eritunnuste kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 8 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 19 lõiget 3 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Idrijski žlikrofi” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 8 lõike 2 esimesele lõigule ja kohaldades kõnealuse määruse artikli 19 lõiget 3 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Sloveenia taotlus registreerida nimetus „Idrijski žlikrofi” (2).

| (2) | Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 9 kohast vastuväidet, tuleb kõnealune nimetus registreerida. |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjonile ei ole esitatud ühtegi määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 9 kohast vastuväidet, tuleb kõnealune nimetus registreerida.

| (3) | Samuti taotleti taotluses kaitset, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõikega 2. Nimetusele „Idrijski žlikrofi” tuleks kõnealune kaitse tagada, kuna vastuväidete puudumise tõttu ei ole võimalik väita, et nimetust kasutatakse õiguspäraselt, üldtunnustatult ja majanduslikult olulisel määral sarnaste põllumajandustoodete või sarnase toidu puhul, |
| --- | --- |

(3)

Samuti taotleti taotluses kaitset, mis on ette nähtud määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõikega 2. Nimetusele „Idrijski žlikrofi” tuleks kõnealune kaitse tagada, kuna vastuväidete puudumise tõttu ei ole võimalik väita, et nimetust kasutatakse õiguspäraselt, üldtunnustatult ja majanduslikult olulisel määral sarnaste põllumajandustoodete või sarnase toidu puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 509/2006 artikli 13 lõikega 2 ette nähtud kaitset.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. jaanuar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 1.

1

(2)  ELT C 104, 6.5.2009, lk 11.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 509/2006 I lisas osutatud toit:

Klass 2.4.   Makaronitooted, kas keetmata, keedetud või täidisega

SLOVEENIA

Idrijski žlikrofi (GTE)

Nime kasutamine on reserveeritud.

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 32/2010,

14. jaanuar 2010,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Jihočeská Zlatá Niva” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 5 kolmandat ja neljandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Tšehhi Vabariigi taotlus registreerida nimetus „Jihočeská Zlatá Niva” (2). |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Tšehhi Vabariigi taotlus registreerida nimetus „Jihočeská Zlatá Niva” (2).

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikele 1 esitas Slovakkia registreerimisele oma vastuväite. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 esimese lõigu punktide b ja c kohaselt loeti vastuväide vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 lõikele 1 esitas Slovakkia registreerimisele oma vastuväite. Kõnealuse määruse artikli 7 lõike 3 esimese lõigu punktide b ja c kohaselt loeti vastuväide vastuvõetavaks.

| (3) | Slovakkia märkis vastuväites, et kõnealuse nime registreerimine oleks vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikega 4 ning ohustaks Slovakkia territooriumil registreeritud kaubamärke. |
| --- | --- |

(3)

Slovakkia märkis vastuväites, et kõnealuse nime registreerimine oleks vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikega 4 ning ohustaks Slovakkia territooriumil registreeritud kaubamärke.

| (4) | Komisjon kutsus 24. juuni 2008. aasta kirjaga asjaomaseid liikmesriike üles töötama omavahelise kokkuleppe saavutamiseks vastavalt nende riigisisestele menetlustele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon kutsus 24. juuni 2008. aasta kirjaga asjaomaseid liikmesriike üles töötama omavahelise kokkuleppe saavutamiseks vastavalt nende riigisisestele menetlustele.

| (5) | Kuna Slovakkia ja Tšehhi Vabariik ei ole suutnud ettenähtud tähtaja jooksul kokkuleppele jõuda, peab komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 15 lõikes 2 osutatud korrale. |
| --- | --- |

(5)

Kuna Slovakkia ja Tšehhi Vabariik ei ole suutnud ettenähtud tähtaja jooksul kokkuleppele jõuda, peab komisjon võtma vastu otsuse vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 15 lõikes 2 osutatud korrale.

| (6) | Slovakkia esitatud teabe alusel ei saa komisjon järeldada, et nimetuse „Jihočeská Zlatá Niva” registreerimine oleks vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikega 4. Kuigi vastuväite esitaja võib olla esitanud tõendeid, et nimetust „Jihočeská Zlatá Niva” võib seostada nimetusega „Niva”, ei ole esitatud mingeid tõendeid selle kohta, mil määral on taotletav kaubamärk oma maine, kuulsuse ja kasutuses olnud aja pikkuse tõttu üheselt eristatav. Seepärast ei saa olemasoleva teabe põhjal väita, et nimetuse „Jihočeská Zlatá Niva” registreerimine võiks tarbijaid kõnealuse toote tegeliku olemuse suhtes eksitada. |
| --- | --- |

(6)

Slovakkia esitatud teabe alusel ei saa komisjon järeldada, et nimetuse „Jihočeská Zlatá Niva” registreerimine oleks vastuolus määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 3 lõikega 4. Kuigi vastuväite esitaja võib olla esitanud tõendeid, et nimetust „Jihočeská Zlatá Niva” võib seostada nimetusega „Niva”, ei ole esitatud mingeid tõendeid selle kohta, mil määral on taotletav kaubamärk oma maine, kuulsuse ja kasutuses olnud aja pikkuse tõttu üheselt eristatav. Seepärast ei saa olemasoleva teabe põhjal väita, et nimetuse „Jihočeská Zlatá Niva” registreerimine võiks tarbijaid kõnealuse toote tegeliku olemuse suhtes eksitada.

| (7) | Puuduvad tõendid, mille alusel komisjon saaks järeldada, et arvesse võttes õiglaseid ja tavapäraseid tavasid ning segiajamise tegelikku tõenäosust, oleks nimetuse „Jihočeská Zlatá Niva” kaitstud geograafilise tähisena registreerimine vastuolus artikli 7 sätetega. Komisjonile esitatud tõendite kohaselt on terminit „Niva” Tšehhi ja Slovaki Vabariigis juba kümneid aastaid kasutatud üldises tähenduses teatud liiki juustu puhul. Lisaks sellele ei nõuaks kõnealuse nimetuse kaitstud geograafilise tähisena registreerimine kaubamärkide kustutamist või kehtetuks tunnistamist, kuna kõnealuste kaubamärkide registreerimise taotlus on esitatud komisjonile enne registreerimistaotluse esitamise kuupäeva ega takista nende jätkuvat kasutamist. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt ei anna kõnealuste kaubamärkide omaniku ainuõigus talle pealegi õigust keelata kolmandatel isikutel geograafilist päritolu käsitleva tähise kasutamist kaubanduses, kui kolmandad isikud kasutavad neid kooskõlas ausa tööstus- või kaubandustavaga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiivi 2008/95/EÜ (kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) artiklile 6. |
| --- | --- |

(7)

Puuduvad tõendid, mille alusel komisjon saaks järeldada, et arvesse võttes õiglaseid ja tavapäraseid tavasid ning segiajamise tegelikku tõenäosust, oleks nimetuse „Jihočeská Zlatá Niva” kaitstud geograafilise tähisena registreerimine vastuolus artikli 7 sätetega. Komisjonile esitatud tõendite kohaselt on terminit „Niva” Tšehhi ja Slovaki Vabariigis juba kümneid aastaid kasutatud üldises tähenduses teatud liiki juustu puhul. Lisaks sellele ei nõuaks kõnealuse nimetuse kaitstud geograafilise tähisena registreerimine kaubamärkide kustutamist või kehtetuks tunnistamist, kuna kõnealuste kaubamärkide registreerimise taotlus on esitatud komisjonile enne registreerimistaotluse esitamise kuupäeva ega takista nende jätkuvat kasutamist. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt ei anna kõnealuste kaubamärkide omaniku ainuõigus talle pealegi õigust keelata kolmandatel isikutel geograafilist päritolu käsitleva tähise kasutamist kaubanduses, kui kolmandad isikud kasutavad neid kooskõlas ausa tööstus- või kaubandustavaga vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta direktiivi 2008/95/EÜ (kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) artiklile 6.

| (8) | Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Jihočeská Zlatá Niva” kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse. |
| --- | --- |

(8)

Eelnevat arvesse võttes tuleks nimetus „Jihočeská Zlatá Niva” kanda kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kaitstud geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. jaanuar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 249, 24.10.2007, lk 31.

2

(3)  ELT L 299, 8.11.2008, lk 25.

3

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.3.   Juust

TŠEHHI VABARIIK

Jihočeská Zlatá Niva (KGT)

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 33/2010,

12. jaanuar 2010,

millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kohaldades kahest või enamast materjalist pealsetega jalatsite klassifitseerimisel määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 märkust 4 a koos lisamärkusega 1, tuleks täpsustada grupi 64 lisamärkuse 1 teist lauset, näidates, kuidas tuleb kontrollida seda, kas teatavatel materjalidel on pealse omadused. |
| --- | --- |

(1)

Kohaldades kahest või enamast materjalist pealsetega jalatsite klassifitseerimisel määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 märkust 4 a koos lisamärkusega 1, tuleks täpsustada grupi 64 lisamärkuse 1 teist lauset, näidates, kuidas tuleb kontrollida seda, kas teatavatel materjalidel on pealse omadused.

| (2) | Oma otsusega kohtuasjas C-165/07, Skatteministeriet vs. Ecco Sko A/S (2) kehtestas Euroopa Liidu Kohus kontrollimiseks „käimistesti”. Testiga tuleb üle kontrollida, kas pealsematerjalid annavad kandja jalale käimisel piisavalt tuge. |
| --- | --- |

(2)

Oma otsusega kohtuasjas C-165/07, Skatteministeriet vs. Ecco Sko A/S (2) kehtestas Euroopa Liidu Kohus kontrollimiseks „käimistesti”. Testiga tuleb üle kontrollida, kas pealsematerjalid annavad kandja jalale käimisel piisavalt tuge.

| (3) | Seepärast on grupi 64 lisamärkuses 1 asjakohane täpsustada, et selleks, et materjalidel oleksid pealse omadused, peavad need andma kandja jalale käimisel piisavalt tuge. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on grupi 64 lisamärkuses 1 asjakohane täpsustada, et selleks, et materjalidel oleksid pealse omadused, peavad need andma kandja jalale käimisel piisavalt tuge.

| (4) | Oma otsuses ei täpsusta kohus, kas „käimistest” tuleb läbi viia kinniserihmadega või ilma. Kohus jätab vajalike järelduste tegemise kohtuasja esitanud siseriikliku kohtu hooleks. Kohtuotsust võib tõlgendada eri viisil, kuna asjaolu, kas kinniserihmad jäävad alles või ei, oleneb sellest, kuidas nahk eemaldatakse. |
| --- | --- |

(4)

Oma otsuses ei täpsusta kohus, kas „käimistest” tuleb läbi viia kinniserihmadega või ilma. Kohus jätab vajalike järelduste tegemise kohtuasja esitanud siseriikliku kohtu hooleks. Kohtuotsust võib tõlgendada eri viisil, kuna asjaolu, kas kinniserihmad jäävad alles või ei, oleneb sellest, kuidas nahk eemaldatakse.

| (5) | Et saavutada ühetaoline tõlgendamine kinniste osas, on grupi 64 lisamärkuses 1 vaja täpsustada, et kinnisesüsteemid peavad katse ajal alles olema. Kui kõne all on saapapaelte taolise kinnisega jalatsid, ebaõnnestuks „käimistest” igasuguste materjalide puhul, kuna kandja ei saaks ilma kinniseta nendes mingil juhul käia. |
| --- | --- |

(5)

Et saavutada ühetaoline tõlgendamine kinniste osas, on grupi 64 lisamärkuses 1 vaja täpsustada, et kinnisesüsteemid peavad katse ajal alles olema. Kui kõne all on saapapaelte taolise kinnisega jalatsid, ebaõnnestuks „käimistest” igasuguste materjalide puhul, kuna kandja ei saaks ilma kinniseta nendes mingil juhul käia.

| (6) | Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2658/87 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrust (EMÜ) nr 2658/87 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri grupi 64 lisamärkuses 1 asendatakse esimese lõigu teine lause järgmise lausega:

„Pärast tugevdavate detailide eemaldamist peavad näha oleval materjalil olema pealse, mitte voodri omadused, see peab andma jalatsi kandja jalale käimisel piisavalt tuge ning esialgsed kinnisesüsteemid peavad alles olema.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. jaanuar 2010

Komisjoni nimel,

presidenti eest

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  [2008] EKL, lk I-4037.

2

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 34/2010,

14. jaanuar 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 122,3 |
| MA | 71,6 |
| TN | 110,6 |
| TR | 84,4 |
| ZZ | 97,2 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 158,2 |
| MA | 76,9 |
| TR | 105,7 |
| ZZ | 128,9 |
| 0709 90 70 | MA | 166,7 |
| TR | 93,1 |
| ZZ | 129,9 |
| 0709 90 80 | EG | 225,1 |
| ZZ | 225,1 |
| 0805 10 20 | EG | 53,3 |
| IL | 57,5 |
| MA | 51,7 |
| TN | 56,6 |
| TR | 53,8 |
| ZZ | 54,6 |
| 0805 20 10 | MA | 97,3 |
| ZZ | 97,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 51,6 |
| EG | 67,7 |
| HR | 59,0 |
| IL | 70,6 |
| JM | 115,8 |
| MA | 83,8 |
| TR | 65,5 |
| ZZ | 73,4 |
| 0805 50 10 | EG | 63,9 |
| IL | 88,6 |
| MA | 65,5 |
| TR | 76,4 |
| US | 87,7 |
| ZZ | 76,4 |
| 0808 10 80 | CN | 94,2 |
| MK | 24,7 |
| US | 110,6 |
| ZZ | 76,5 |
| 0808 20 50 | CN | 63,4 |
| US | 113,8 |
| ZZ | 88,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

122,3

MA

71,6

TN

110,6

TR

84,4

ZZ

97,2

0707 00 05

EG

174,9

JO

158,2

MA

76,9

TR

105,7

ZZ

128,9

0709 90 70

MA

166,7

TR

93,1

ZZ

129,9

0709 90 80

EG

225,1

ZZ

225,1

0805 10 20

EG

53,3

IL

57,5

MA

51,7

TN

56,6

TR

53,8

ZZ

54,6

0805 20 10

MA

97,3

ZZ

97,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

51,6

EG

67,7

HR

59,0

IL

70,6

JM

115,8

MA

83,8

TR

65,5

ZZ

73,4

0805 50 10

EG

63,9

IL

88,6

MA

65,5

TR

76,4

US

87,7

ZZ

76,4

0808 10 80

CN

94,2

MK

24,7

US

110,6

ZZ

76,5

0808 20 50

CN

63,4

US

113,8

ZZ

88,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 35/2010,

14. jaanuar 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/2010. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009. (3) Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 23/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/2010. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009. (3) Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 23/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 15. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 8, 13.1.2010, lk 7.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 15. jaanuarist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 44,86 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 44,86 | 1,45 |
| 1701 12 10 (1) | 44,86 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,86 | 1,15 |
| 1701 91 00 (2) | 50,52 | 2,31 |
| 1701 99 10 (2) | 50,52 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 50,52 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

44,86

0,00

1701 11 90 (1)

44,86

1,45

1701 12 10 (1)

44,86

0,00

1701 12 90 (1)

44,86

1,15

1701 91 00 (2)

50,52

2,31

1701 99 10 (2)

50,52

0,00

1701 99 90 (2)

50,52

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

DIREKTIIVID

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/14

---

NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/162/EL,

22. detsember 2009,

millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) teatavaid sätteid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (3) tuleks muuta, et viia sellesse sisse enamasti tehnilist laadi kohandused. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (3) tuleks muuta, et viia sellesse sisse enamasti tehnilist laadi kohandused.

| (2) | Seoses gaasi ja elektrienergia importimise ja tarnete maksustamise kohaga ilmneb direktiivi 2006/112/EÜ teksti sõnasõnalisel tõlgendamisel, et nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/92/EÜ (millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses gaasi ja elektri tarnekohta käsitlevate eeskirjadega) (4) kohast erikorda ei kohaldata gaasi impordi ja tarnete suhtes, kui gaasi transporditakse gaasijuhtme kaudu, mis ei ole jaotusvõrgu osa, ega kohaldata eelkõige ülekandevõrgu gaasijuhtmete suhtes, mille kaudu toimub sellegipoolest palju piiriüleseid gaasijuhtmete kaudu tehtavaid tarneid. Direktiivi 2003/92/EÜ eesmärk oli aga sellegipoolest kohaldada seda erikorda ka kõnealustele piiriülestele tarnetele. Õigusakti eesmärgi ja sõnastuse kooskõlla viimiseks tuleks täpsustada, et erikorda kohaldatakse gaasi impordi ja tarnete suhtes mis tahes maagaasivõrgu kaudu, mis asub ühenduse territooriumil, või sellega ühendatud võrgu kaudu. |
| --- | --- |

(2)

Seoses gaasi ja elektrienergia importimise ja tarnete maksustamise kohaga ilmneb direktiivi 2006/112/EÜ teksti sõnasõnalisel tõlgendamisel, et nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/92/EÜ (millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses gaasi ja elektri tarnekohta käsitlevate eeskirjadega) (4) kohast erikorda ei kohaldata gaasi impordi ja tarnete suhtes, kui gaasi transporditakse gaasijuhtme kaudu, mis ei ole jaotusvõrgu osa, ega kohaldata eelkõige ülekandevõrgu gaasijuhtmete suhtes, mille kaudu toimub sellegipoolest palju piiriüleseid gaasijuhtmete kaudu tehtavaid tarneid. Direktiivi 2003/92/EÜ eesmärk oli aga sellegipoolest kohaldada seda erikorda ka kõnealustele piiriülestele tarnetele. Õigusakti eesmärgi ja sõnastuse kooskõlla viimiseks tuleks täpsustada, et erikorda kohaldatakse gaasi impordi ja tarnete suhtes mis tahes maagaasivõrgu kaudu, mis asub ühenduse territooriumil, või sellega ühendatud võrgu kaudu.

| (3) | Tankerite abil imporditava gaasi omadused on samad mis gaasijuhtmete kaudu imporditud gaasil ning pärast taasgaasistamist on see samuti mõeldud gaasijuhtmete kaudu transportimiseks. Erapooletuse kaalutlustel tuleks seepärast kohaldada maksuvabastust impordile, mis toimub tankerite abil, kui gaas pumbatakse maagaasivõrku või tootmisvõrku. |
| --- | --- |

(3)

Tankerite abil imporditava gaasi omadused on samad mis gaasijuhtmete kaudu imporditud gaasil ning pärast taasgaasistamist on see samuti mõeldud gaasijuhtmete kaudu transportimiseks. Erapooletuse kaalutlustel tuleks seepärast kohaldada maksuvabastust impordile, mis toimub tankerite abil, kui gaas pumbatakse maagaasivõrku või tootmisvõrku.

| (4) | Esimesed piiriülesed soojus- ja jahutusenergia võrgud juba toimivad. Soojus- ja jahutusenergia tarnimisel ja importimisel tekkivad probleemid ja probleemid, mis tekivad gaasi ja elektrienergia tarnimisel või importimisel, on samad. Kehtiva korra kohaselt nõutakse maagaasi ja elektrienergia puhul käibemaks sisse kohas, kus soetaja neid tegelikult tarbib, seega on välistatud igasugune liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamine. Soojus- ja jahutusenergia puhul tuleks järelikult kohaldada sama korda kui maagaasi ja elektrienergia puhul. |
| --- | --- |

(4)

Esimesed piiriülesed soojus- ja jahutusenergia võrgud juba toimivad. Soojus- ja jahutusenergia tarnimisel ja importimisel tekkivad probleemid ja probleemid, mis tekivad gaasi ja elektrienergia tarnimisel või importimisel, on samad. Kehtiva korra kohaselt nõutakse maagaasi ja elektrienergia puhul käibemaks sisse kohas, kus soetaja neid tegelikult tarbib, seega on välistatud igasugune liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamine. Soojus- ja jahutusenergia puhul tuleks järelikult kohaldada sama korda kui maagaasi ja elektrienergia puhul.

| (5) | Seoses teenuste maksustamise kohaga ilmneb direktiivi 2006/112/EÜ teksti sõna-sõnalt tõlgendades, et direktiivi 2003/92/EÜ kohast erikorda kohaldatakse üksnes elektrienergia ja maagaasi jaotusvõrgule juurdepääsu tagamise suhtes ning seega mitte samalaadsetele tarnetele, mis on seotud ülekandevõrgu ja isegi tootmisvõrguga. Direktiivi 2003/92/EÜ eesmärk oli aga siiski kohaldada seda erikorda ka kõnealuste tarnete suhtes. Õigusakti eesmärgi ja sõnastuse kooskõlla viimiseks tuleks täpsustada, et erikorda kohaldatakse kõigi teenuste suhtes, mis on seotud juurdepääsu tagamisega mis tahes maagaasi- ja elektrivõrkudele või -süsteemidele ning soojus- ja jahutusenergia võrkudele. |
| --- | --- |

(5)

Seoses teenuste maksustamise kohaga ilmneb direktiivi 2006/112/EÜ teksti sõna-sõnalt tõlgendades, et direktiivi 2003/92/EÜ kohast erikorda kohaldatakse üksnes elektrienergia ja maagaasi jaotusvõrgule juurdepääsu tagamise suhtes ning seega mitte samalaadsetele tarnetele, mis on seotud ülekandevõrgu ja isegi tootmisvõrguga. Direktiivi 2003/92/EÜ eesmärk oli aga siiski kohaldada seda erikorda ka kõnealuste tarnete suhtes. Õigusakti eesmärgi ja sõnastuse kooskõlla viimiseks tuleks täpsustada, et erikorda kohaldatakse kõigi teenuste suhtes, mis on seotud juurdepääsu tagamisega mis tahes maagaasi- ja elektrivõrkudele või -süsteemidele ning soojus- ja jahutusenergia võrkudele.

| (6) | Kehtiva menetluse (mille kohaselt peab komisjon otsustama, kas elektrienergia, maagaasi ja kaugkütte suhtes vähendatud maksumäära kohaldamise tulemusena eksisteerib konkurentsimoonutuse oht) hiljutise rakendamise käigus omandatud kogemused näitavad, et menetlus on iganenud ja liigne. Käibemaksuga maksustamise koha kindlaksmääramise kord tagab, et käibemaks nõutakse sisse kohas, kus soetaja maagaasi, elektri-, soojus- ja jahutusenergiat tegelikult tarbib. Seega on välistatud igasugune liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamine. Samal ajal on oluline tagada, et liikmesriik edastaks komisjonile ja teistele liikmesriikidele nõuetekohaselt teavet vähendatud maksumäärade kehtestamise kohta selles väga tundlikus sektoris. Seepärast on vaja eelnevalt konsulteerida käibemaksukomiteega. |
| --- | --- |

(6)

Kehtiva menetluse (mille kohaselt peab komisjon otsustama, kas elektrienergia, maagaasi ja kaugkütte suhtes vähendatud maksumäära kohaldamise tulemusena eksisteerib konkurentsimoonutuse oht) hiljutise rakendamise käigus omandatud kogemused näitavad, et menetlus on iganenud ja liigne. Käibemaksuga maksustamise koha kindlaksmääramise kord tagab, et käibemaks nõutakse sisse kohas, kus soetaja maagaasi, elektri-, soojus- ja jahutusenergiat tegelikult tarbib. Seega on välistatud igasugune liikmesriikidevahelise konkurentsi moonutamine. Samal ajal on oluline tagada, et liikmesriik edastaks komisjonile ja teistele liikmesriikidele nõuetekohaselt teavet vähendatud maksumäärade kehtestamise kohta selles väga tundlikus sektoris. Seepärast on vaja eelnevalt konsulteerida käibemaksukomiteega.

| (7) | Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide 8. aprilli 1965. aasta protokoll kui vabastamise õiguslik alus, mille kohaselt hüvitatakse või tagastatakse kaudsed maksud ja mida saavad kasutada ühendus ja teatavad ühenduse agentuurid ja muud organid nende ametlikuks kasutamiseks soetatava kauba ostmise korral, on erijuhtum ja seda tuleks eristada üldiselt rahvusvaheliste organite vajadustest lähtuvalt sooritatud teatavate tehingute suhtes kehtestatava käibemaksuvabastuse õiguslikust alusest. Seetõttu on asjakohane täpsustada direktiivi 2006/112/EÜ sõnastust veelgi ja näha ette konkreetne erand, mida saab kasutada maksutagastuse kujul; sellega välditaks teatavaid raskusi seoses erandite kohaldamisega ühenduste asutuste, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 kohaselt loodud teatavate ühisettevõtete suhtes. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide 8. aprilli 1965. aasta protokoll kui vabastamise õiguslik alus, mille kohaselt hüvitatakse või tagastatakse kaudsed maksud ja mida saavad kasutada ühendus ja teatavad ühenduse agentuurid ja muud organid nende ametlikuks kasutamiseks soetatava kauba ostmise korral, on erijuhtum ja seda tuleks eristada üldiselt rahvusvaheliste organite vajadustest lähtuvalt sooritatud teatavate tehingute suhtes kehtestatava käibemaksuvabastuse õiguslikust alusest. Seetõttu on asjakohane täpsustada direktiivi 2006/112/EÜ sõnastust veelgi ja näha ette konkreetne erand, mida saab kasutada maksutagastuse kujul; sellega välditaks teatavaid raskusi seoses erandite kohaldamisega ühenduste asutuste, eelkõige Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 187 kohaselt loodud teatavate ühisettevõtete suhtes.

| (8) | Euroopa Liiduga ühinemise käigus on Bulgaarial ja Rumeenial lubatud kohaldada maksuvabastust väikeettevõtjate suhtes ja jätkata maksuvabastuse kohaldamist rahvusvahelise reisijateveoga tegelevate ettevõtjate suhtes. Selguse ja ühtsuse tagamiseks tuleks kõnealused erandid lisada ka direktiivi 2006/112/EÜ. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liiduga ühinemise käigus on Bulgaarial ja Rumeenial lubatud kohaldada maksuvabastust väikeettevõtjate suhtes ja jätkata maksuvabastuse kohaldamist rahvusvahelise reisijateveoga tegelevate ettevõtjate suhtes. Selguse ja ühtsuse tagamiseks tuleks kõnealused erandid lisada ka direktiivi 2006/112/EÜ.

| (9) | Kehtivate põhimõtete kohaselt on maksukohustuslasel õigus käibemaks maha arvata ainult kaupade ja teenuste puhul, mis on vajalikud tema majandustegevuseks. |
| --- | --- |

(9)

Kehtivate põhimõtete kohaselt on maksukohustuslasel õigus käibemaks maha arvata ainult kaupade ja teenuste puhul, mis on vajalikud tema majandustegevuseks.

| (10) | Kõnealust korda peaks seoses kinnisvara müügi ja sellega seotud kulutustega täpsustama ja tugevdama, et tagada maksukohustuslaste võrdne kohtlemine olukorras, kus nende äritegevuseks ette nähtud kinnisvara kasutatakse ka muul kui nende ettevõtluse eesmärgil. |
| --- | --- |

(10)

Kõnealust korda peaks seoses kinnisvara müügi ja sellega seotud kulutustega täpsustama ja tugevdama, et tagada maksukohustuslaste võrdne kohtlemine olukorras, kus nende äritegevuseks ette nähtud kinnisvara kasutatakse ka muul kui nende ettevõtluse eesmärgil.

| (11) | Kuigi kõige olulisemad korra täpsustamist ja tugevdamist nõudvad olukorrad on seotud kinnisvara ja sellega seotud kulutustega, arvestades sellise vara väärtuse ja majandusliku eluea ning asjaoluga, et sellise vara segakasutus on väga levinud, tekib siiski vähetähtsam ja ebaühtlasemalt tõstatuv küsimus pikema kasutuseaga vallasvara kohta. Seetõttu tuleks subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt anda liikmesriikidele vahendid võtta vastavalt vajadusele samu meetmeid sellise vallasvara suhtes, mis kuuluvad ettevõtte vara hulka. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi kõige olulisemad korra täpsustamist ja tugevdamist nõudvad olukorrad on seotud kinnisvara ja sellega seotud kulutustega, arvestades sellise vara väärtuse ja majandusliku eluea ning asjaoluga, et sellise vara segakasutus on väga levinud, tekib siiski vähetähtsam ja ebaühtlasemalt tõstatuv küsimus pikema kasutuseaga vallasvara kohta. Seetõttu tuleks subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt anda liikmesriikidele vahendid võtta vastavalt vajadusele samu meetmeid sellise vallasvara suhtes, mis kuuluvad ettevõtte vara hulka.

| (12) | Seades eesmärgiks tagada mahaarvamisõiguse suhtes käibemaksukohustuslaste võrdne kohtlemine seoses uue korraga, tuleks kehtestada teiste mahaarvamiste korrigeerimisega seotud reeglitega kooskõlas olev korrigeerimissüsteem, millega võetakse arvesse muutused asjaomase vara kasutamise ulatuses ettevõtluse ja muul kui ettevõtluse eesmärgil. |
| --- | --- |

(12)

Seades eesmärgiks tagada mahaarvamisõiguse suhtes käibemaksukohustuslaste võrdne kohtlemine seoses uue korraga, tuleks kehtestada teiste mahaarvamiste korrigeerimisega seotud reeglitega kooskõlas olev korrigeerimissüsteem, millega võetakse arvesse muutused asjaomase vara kasutamise ulatuses ettevõtluse ja muul kui ettevõtluse eesmärgil.

| (13) | Direktiivi 2006/112/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(13)

Direktiivi 2006/112/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/112/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   „Aktsiisikaupade” all mõeldakse energiatooteid, alkoholi, alkohoolseid jooke ja töödeldud tubakat, nii nagu need on kehtivates ühenduse õigusaktides määratletud, kuid mitte gaasi, mida tarnitakse maagaasivõrgu kaudu, mis asub ühenduse territooriumil, või sellega ühendatud võrgu kaudu.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   „Aktsiisikaupade” all mõeldakse energiatooteid, alkoholi, alkohoolseid jooke ja töödeldud tubakat, nii nagu need on kehtivates ühenduse õigusaktides määratletud, kuid mitte gaasi, mida tarnitakse maagaasivõrgu kaudu, mis asub ühenduse territooriumil, või sellega ühendatud võrgu kaudu.”

| 2) | Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liikmesriigid võivad lugeda ametivõimude tegevuseks avalik-õiguslike organisatsioonide tegevuse, mis on artiklite 132, 135, 136 ja 371, artiklite 374–377, artikli 378 lõike 2, artikli 379 lõike 2 või artiklite 380–390b alusel maksust vabastatud.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid võivad lugeda ametivõimude tegevuseks avalik-õiguslike organisatsioonide tegevuse, mis on artiklite 132, 135, 136 ja 371, artiklite 374–377, artikli 378 lõike 2, artikli 379 lõike 2 või artiklite 380–390b alusel maksust vabastatud.”

| 3) | Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Elektrienergia, gaas, soojus- või jahutusenergia ja muu selline loetakse materiaalseks varaks.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Elektrienergia, gaas, soojus- või jahutusenergia ja muu selline loetakse materiaalseks varaks.”

| 4) | Artikli 17 lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | gaasi tarne ühenduse territooriumil asuva maagaasivõrgu või sellega ühendatud võrgu kaudu, elektrienergia tarne ning soojus- või jahutusenergia tarne asjaomase võrgu kaudu artiklis 38 või 39 sätestatud tingimustel;”. |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 17 lõike 2 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

gaasi tarne ühenduse territooriumil asuva maagaasivõrgu või sellega ühendatud võrgu kaudu, elektrienergia tarne ning soojus- või jahutusenergia tarne asjaomase võrgu kaudu artiklis 38 või 39 sätestatud tingimustel;”.

| 5) | V jaotise 1. peatüki 4. jagu asendatakse järgmisega:
  „4.   jagu



  Gaasi tarned maagaasivõrgu kaudu, elektrienergia tarned ning asjaomaste võrkude kaudu toimuvad soojus- ja jahutusenergia tarned


  Artikkel 38
  1.   Ühenduse territooriumil asuva maagaasivõrgu või sellega ühendatud võrgu kaudu transporditava gaasi tarne puhul maksukohustuslasest maagaasi edasimüüjale, elektrienergia tarne puhul ning asjaomaste võrkude kaudu toimuva soojus- ja jahutusenergia tarne puhul loetakse kaubatarne kohaks koht, kus on maksukohustuslasest edasimüüja ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht, kuhu kaupa tarnitakse, nimetatud asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel aga tema alaline elu- või asukoht või peamine elukoht.
  2.   Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse „maksukohustuslasest edasimüüjana” maksukohustuslast, kelle põhitegevus hangitava gaasi, elektrienergia ning soojus- ja jahutusenergia osas on selle edasimüümine ja kelle nende toodete omatarbimine on tühine.
  Artikkel 39
  Ühenduse territooriumil asuva maagaasivõrgu või sellega ühendatud võrgu kaudu transporditava gaasi tarne puhul, elektrienergia tarne puhul ning asjaomaste võrkude kaudu toimuva soojus- ja jahutusenergia tarne puhul, kui sellist tarnet ei reguleerita artikliga 38, loetakse tarnekohaks kohta, kus soetaja kaupa tegelikult kasutab ja tarbib.
  Kui soetaja jätab tarbimata kogu gaasi ning elektri-, soojus- ja jahutusenergia või osa sellest, loetakse tarbimata kaup kasutatuks ja tarbituks kohas, kus on soetaja ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht, kuhu kaupa tarnitakse. Sellise asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel on nimetatud kauba kasutamise ja tarbimise kohaks soetaja alaline elu- või asukoht või peamine elukoht.” |
| --- | --- |

5)

V jaotise 1. peatüki 4. jagu asendatakse järgmisega:

„4.   jagu

Gaasi tarned maagaasivõrgu kaudu, elektrienergia tarned ning asjaomaste võrkude kaudu toimuvad soojus- ja jahutusenergia tarned

Artikkel 38

1.   Ühenduse territooriumil asuva maagaasivõrgu või sellega ühendatud võrgu kaudu transporditava gaasi tarne puhul maksukohustuslasest maagaasi edasimüüjale, elektrienergia tarne puhul ning asjaomaste võrkude kaudu toimuva soojus- ja jahutusenergia tarne puhul loetakse kaubatarne kohaks koht, kus on maksukohustuslasest edasimüüja ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht, kuhu kaupa tarnitakse, nimetatud asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel aga tema alaline elu- või asukoht või peamine elukoht.

2.   Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse „maksukohustuslasest edasimüüjana” maksukohustuslast, kelle põhitegevus hangitava gaasi, elektrienergia ning soojus- ja jahutusenergia osas on selle edasimüümine ja kelle nende toodete omatarbimine on tühine.

Artikkel 39

Ühenduse territooriumil asuva maagaasivõrgu või sellega ühendatud võrgu kaudu transporditava gaasi tarne puhul, elektrienergia tarne puhul ning asjaomaste võrkude kaudu toimuva soojus- ja jahutusenergia tarne puhul, kui sellist tarnet ei reguleerita artikliga 38, loetakse tarnekohaks kohta, kus soetaja kaupa tegelikult kasutab ja tarbib.

Kui soetaja jätab tarbimata kogu gaasi ning elektri-, soojus- ja jahutusenergia või osa sellest, loetakse tarbimata kaup kasutatuks ja tarbituks kohas, kus on soetaja ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht, kuhu kaupa tarnitakse. Sellise asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel on nimetatud kauba kasutamise ja tarbimise kohaks soetaja alaline elu- või asukoht või peamine elukoht.”

| 6) | Artikli 59 punkt h, mis on kehtestatud 12. veebruari 2008. aasta direktiiviga 2008/8/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses teenuste osutamise kohaga, (5) asendatakse järgmisega:






  „h) | maagaasivõrgule, mis asub ühenduse territooriumil, või sellega ühendatud võrgule, elektrivõrgule ning soojus- ja jahutusenergia võrkudele juurdepääsu võimaldamine või nende võrkude kaudu toimuv edastamine ja jaotamine ning muude nendega otseselt seotud teenuste pakkumine;”. |
| --- | --- | --- |

6)

Artikli 59 punkt h, mis on kehtestatud 12. veebruari 2008. aasta direktiiviga 2008/8/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses teenuste osutamise kohaga, (5) asendatakse järgmisega:

„h)

maagaasivõrgule, mis asub ühenduse territooriumil, või sellega ühendatud võrgule, elektrivõrgule ning soojus- ja jahutusenergia võrkudele juurdepääsu võimaldamine või nende võrkude kaudu toimuv edastamine ja jaotamine ning muude nendega otseselt seotud teenuste pakkumine;”.

| 7) | Artikli 80 lõike 1 punktis b asendatakse sõnad „artiklites 380–390” sõnadega „artiklites 380–390b”. |
| --- | --- |

7)

Artikli 80 lõike 1 punktis b asendatakse sõnad „artiklites 380–390” sõnadega „artiklites 380–390b”.

| 8) | Artikkel 102 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 102
  Liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud maksumäära maagaasi- ja elektritarnete ning kaugkütte suhtes pärast konsulteerimist käibemaksukomiteega.” |
| --- | --- |

8)

Artikkel 102 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 102

Liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud maksumäära maagaasi- ja elektritarnete ning kaugkütte suhtes pärast konsulteerimist käibemaksukomiteega.”

| 9) | Artikli 136 punktis a asendatakse sõnad „artiklite 380–390” sõnadega „artiklite 380–390b”. |
| --- | --- |

9)

Artikli 136 punktis a asendatakse sõnad „artiklite 380–390” sõnadega „artiklite 380–390b”.

| 10) | Artiklit 143 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti f järele lisatakse järgmine punkt:






  „fa) | kauba import Euroopa Ühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse, Euroopa Keskpanga, Euroopa Investeerimispanga või selliste ühenduste asutatud asutuste poolt, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide 8. aprilli 1965. aasta protokolli, vastavalt piirangutele ja tingimustele, mis on ette nähtud nimetatud protokolliga ning selle rakendamiseks sõlmitud lepingute või peakorteritega sõlmitud lepingutega, tingimusel et see ei tekita konkurentsimoonutusi;” |
| --- | --- | --- | --- |

10)

Artiklit 143 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti f järele lisatakse järgmine punkt:

„fa)

kauba import Euroopa Ühenduse, Euroopa Aatomienergiaühenduse, Euroopa Keskpanga, Euroopa Investeerimispanga või selliste ühenduste asutatud asutuste poolt, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide 8. aprilli 1965. aasta protokolli, vastavalt piirangutele ja tingimustele, mis on ette nähtud nimetatud protokolliga ning selle rakendamiseks sõlmitud lepingute või peakorteritega sõlmitud lepingutega, tingimusel et see ei tekita konkurentsimoonutusi;”

| b) | punkt g asendatakse järgmisega:






  „g) | kauba import vastuvõtva liikmesriigi ametivõimude tunnustatud muude kui punktis fa nimetatud rahvusvaheliste organisatsioonide ja nende liikmete poolt vastavalt piirangutele ja tingimustele, mis on ette nähtud rahvusvaheliste konventsioonidega nimetatud organisatsioonide asutamise kohta või peakorterit käsitlevate kokkulepetega;” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt g asendatakse järgmisega:

„g)

kauba import vastuvõtva liikmesriigi ametivõimude tunnustatud muude kui punktis fa nimetatud rahvusvaheliste organisatsioonide ja nende liikmete poolt vastavalt piirangutele ja tingimustele, mis on ette nähtud rahvusvaheliste konventsioonidega nimetatud organisatsioonide asutamise kohta või peakorterit käsitlevate kokkulepetega;”

| c) | punkt l asendatakse järgmisega:






  „l) | gaasi import maagaasivõrgu või sellega ühendatud võrgu kaudu või gaasi transportiva tankeriga maagaasivõrku või tootmisvõrku pumbatava gaasi import, elektrienergia import ning soojus- või jahutusenergia import asjaomase võrgu kaudu;”. |
| --- | --- | --- |

c)

punkt l asendatakse järgmisega:

„l)

gaasi import maagaasivõrgu või sellega ühendatud võrgu kaudu või gaasi transportiva tankeriga maagaasivõrku või tootmisvõrku pumbatava gaasi import, elektrienergia import ning soojus- või jahutusenergia import asjaomase võrgu kaudu;”.

| 11) | Artikli 151 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti a järele lisatakse järgmine punkt:






  „aa) | kauba tarne või teenuste osutamine Euroopa Ühendusele, Euroopa Aatomienergiaühendusele, Euroopa Keskpangale, Euroopa Investeerimispangale või sellistele ühenduste asutatud asutustele, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide 8. aprilli 1965. aasta protokolli, vastavalt piirangutele ja tingimustele, mis on ette nähtud nimetatud protokolliga ning selle rakendamiseks sõlmitud lepingute või peakorteritega sõlmitud lepingutega, tingimusel et see ei tekita konkurentsimoonutusi;” |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Artikli 151 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkti a järele lisatakse järgmine punkt:

„aa)

kauba tarne või teenuste osutamine Euroopa Ühendusele, Euroopa Aatomienergiaühendusele, Euroopa Keskpangale, Euroopa Investeerimispangale või sellistele ühenduste asutatud asutustele, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide 8. aprilli 1965. aasta protokolli, vastavalt piirangutele ja tingimustele, mis on ette nähtud nimetatud protokolliga ning selle rakendamiseks sõlmitud lepingute või peakorteritega sõlmitud lepingutega, tingimusel et see ei tekita konkurentsimoonutusi;”

| b) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | kauba tarne või teenuste osutamine vastuvõtva liikmesriigi ametivõimude tunnustatud muudele kui punktis aa nimetatud rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende liikmetele vastavalt piirangutele ja tingimustele, mis on ette nähtud rahvusvaheliste konventsioonidega nimetatud organisatsioonide asutamise kohta või peakorterit käsitlevate kokkulepetega;”. |
| --- | --- | --- |

b)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

kauba tarne või teenuste osutamine vastuvõtva liikmesriigi ametivõimude tunnustatud muudele kui punktis aa nimetatud rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende liikmetele vastavalt piirangutele ja tingimustele, mis on ette nähtud rahvusvaheliste konventsioonidega nimetatud organisatsioonide asutamise kohta või peakorterit käsitlevate kokkulepetega;”.

| 12) | X jaotise 1. peatükki lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 168a
  1.   Maksukohustuslase ettevõtte vara hulka kuuluva kinnisasja kasutamisel nii maksukohustuslase ettevõtte tegevuse eesmärgil kui ka maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil tohib kooskõlas artiklites 167, 168, 169 ja 173 sätestatud põhimõtetega kõnealuse kinnisasjaga seotud käibemaksu maha arvata üksnes selles ulatuses, milles kinnisasja kasutatakse maksukohustuslase ettevõtte tegevuse eesmärgil.
  Erandina artiklist 26 võetakse esimeses lõigus osutatud kinnisasja kasutamise protsentuaalset muutumist arvesse kooskõlas artiklites 184–192 sätestatud põhimõtetega vastavalt nende sätete rakendamisele kõnealuses liikmesriigis.
  2.   Liikmesriigid võivad neile sobival viisil kohaldada lõiget 1 ka muude ettevõtte vara hulka kuuluvate kaupadega seotud kulutuste käibemaksuga maksustamisel.” |
| --- | --- |

12)

X jaotise 1. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 168a

1.   Maksukohustuslase ettevõtte vara hulka kuuluva kinnisasja kasutamisel nii maksukohustuslase ettevõtte tegevuse eesmärgil kui ka maksukohustuslase või tema töötajate isiklikuks tarbeks või üldiselt muul kui ettevõtluse eesmärgil tohib kooskõlas artiklites 167, 168, 169 ja 173 sätestatud põhimõtetega kõnealuse kinnisasjaga seotud käibemaksu maha arvata üksnes selles ulatuses, milles kinnisasja kasutatakse maksukohustuslase ettevõtte tegevuse eesmärgil.

Erandina artiklist 26 võetakse esimeses lõigus osutatud kinnisasja kasutamise protsentuaalset muutumist arvesse kooskõlas artiklites 184–192 sätestatud põhimõtetega vastavalt nende sätete rakendamisele kõnealuses liikmesriigis.

2.   Liikmesriigid võivad neile sobival viisil kohaldada lõiget 1 ka muude ettevõtte vara hulka kuuluvate kaupadega seotud kulutuste käibemaksuga maksustamisel.”

| 13) | Artikli 221 lõikes 2 asendatakse sõnad „artiklite 380–390” sõnadega „artiklite 380–390b”. |
| --- | --- |

13)

Artikli 221 lõikes 2 asendatakse sõnad „artiklite 380–390” sõnadega „artiklite 380–390b”.

| 14) | Artiklisse 287 lisatakse järgmised punktid:






  „17) | Bulgaaria: 25 600 eurot; |
| --- | --- | --- |

14)

Artiklisse 287 lisatakse järgmised punktid:

„17)

Bulgaaria: 25 600 eurot;

| 18) | Rumeenia: 35 000 eurot.” |
| --- | --- |

18)

Rumeenia: 35 000 eurot.”

| 15) | XIII jaotise 1. peatüki 2. jaole lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 390a
  Bulgaaria võib jätkata X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvahelise reisijateveo maksust vabastamist tema ühinemiskuupäeval kehtinud tingimuste kohaselt seni, kuni sama maksuvabastust kohaldatakse veel ühes 31. detsembri 2006. aasta seisuga ELi kuulunud liikmesriikidest.
  Artikkel 390b
  Rumeenia võib jätkata X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvahelise reisijateveo maksust vabastamist tema ühinemiskuupäeval kehtinud tingimuste kohaselt seni, kuni sama maksuvabastust kohaldatakse veel ühes 31. detsembri 2006. aasta seisuga ELi kuulunud liikmesriikidest.” |
| --- | --- |

15)

XIII jaotise 1. peatüki 2. jaole lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 390a

Bulgaaria võib jätkata X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvahelise reisijateveo maksust vabastamist tema ühinemiskuupäeval kehtinud tingimuste kohaselt seni, kuni sama maksuvabastust kohaldatakse veel ühes 31. detsembri 2006. aasta seisuga ELi kuulunud liikmesriikidest.

Artikkel 390b

Rumeenia võib jätkata X lisa B osa punktis 10 nimetatud rahvusvahelise reisijateveo maksust vabastamist tema ühinemiskuupäeval kehtinud tingimuste kohaselt seni, kuni sama maksuvabastust kohaldatakse veel ühes 31. detsembri 2006. aasta seisuga ELi kuulunud liikmesriikidest.”

| 16) | Artiklis 391 asendatakse sõnad „artiklites 380–390” sõnadega „artiklites 380–390b”. |
| --- | --- |

16)

Artiklis 391 asendatakse sõnad „artiklites 380–390” sõnadega „artiklites 380–390b”.

| 17) | X lisa pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

17)

X lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 2011. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 22. detsember 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. CARLGREN

---

(1)  Euroopa Parlamendi 8. juuli 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldatama) ning Euroopa Parlamendi 24. novembri 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldatama).

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 204, 9.8.2008, lk 119.

2

(3)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 260, 11.10.2003, lk 8.

4

(5)  ELT L 44, 20.2.2008, lk 11.

5

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 15.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 10/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 10/19

---

EUROOPA INVESTEERIMISPANK

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA JUHATAJATE NÕUKOGU OTSUS,

30. märts 2009,

Euroopa Investeerimispanga kapitali suurendamise kohta

EUROOPA INVESTEERIMISPANGA JUHATAJATE NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE põhikirja artikli 4 lõiget 3 ja artikli 5 lõiget 2,

ARVESTADES, et panga ülesanne on sätestatud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 267,

ARVESTADES, et panga põhikirja artikli 4 lõike 1 teise lõigu kohaselt on arvestusühikuks määratud euro,

ARVESTADES, et panga tegevuse viimase aja areng ja laenuandmise tõenäolised muutused, eriti pidades silmas vajadust vastata Euroopa Ülemkogu ning majandus- ja rahandusministrite nõukogu üleskutsetele, nõuavad, et EIP suurendaks toetust mitmetele tegevustele, eriti arvestades ELi majanduse olukorra praegust väljavaadet lähiaastateks,

ARVESTADES, et vastavalt direktorite nõukogu aruteludele 16. detsembri 2008. aasta koosolekul panga kapitalinõuete teemal tuleks panga märgitud kapitali suurendada 232 392 989 000 euroni; sissemaksmisele kuuluv osa peaks olema viis protsenti, mida pank rahastab täielikult oma lisareservidest, ning järk-järgult tuleks taasluua reservfond selle põhikirjajärgses suuruses kümme protsenti märgitud kapitalist,

OTSUSTAS ÜHEHÄÄLSELT 30. märtsil 2009, kasutades panga kodukorra artiklis 5 sätestatud kirjalikku menetlust, direktorite nõukogu ettepaneku põhjal, kooskõlas EIP põhikirja artikli 4 lõikega 3, et:

| 1. | panga lisareservid summas 5 379 241 000 eurot loetakse vabadeks reservideks; |
| --- | --- |

1.

panga lisareservid summas 5 379 241 000 eurot loetakse vabadeks reservideks;

| 2. | vabadest reservidest kantakse 2 000 000 000 eurot sihtotstarbelisse reservi, et toetada struktureeritud rahastamisvahendit ja samalaadseid kohustusi; |
| --- | --- |

2.

vabadest reservidest kantakse 2 000 000 000 eurot sihtotstarbelisse reservi, et toetada struktureeritud rahastamisvahendit ja samalaadseid kohustusi;

| 3. | kehtivusega alates 1. aprillist 2009 suurendatakse panga kapitali järgmiselt:






  3.1. | liikmesriikide märgitud kapitali suurendatakse proportsionaalselt 164 808 169 000 eurolt 232 392 989 000 euroni, et saavutada järgmised summad (eurodes):






  Saksamaa | 37 578 019 000 |
| --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 37 578 019 000 |
| Itaalia | 37 578 019 000 |
| Ühendkuningriik | 37 578 019 000 |
| Hispaania | 22 546 811 500 |
| Belgia | 10 416 365 500 |
| Madalmaad | 10 416 365 500 |
| Rootsi | 6 910 226 000 |
| Taani | 5 274 105 000 |
| Austria | 5 170 732 500 |
| Poola | 4 810 160 500 |
| Soome | 2 970 783 000 |
| Kreeka | 2 825 416 500 |
| Portugal | 1 820 820 000 |
| Tšehhi vabariik | 1 774 990 500 |
| Ungari | 1 679 222 000 |
| Iirimaa | 1 318 525 000 |
| Rumeenia | 1 217 626 000 |
| Slovakkia | 604 206 500 |
| Sloveenia | 560 951 500 |
| Bulgaaria | 410 217 500 |
| Leedu | 351 981 000 |
| Luksemburg | 263 707 000 |
| Küpros | 258 583 500 |
| Läti | 214 805 000 |
| Eesti | 165 882 000 |
| Malta | 98 429 500 |

3.

kehtivusega alates 1. aprillist 2009 suurendatakse panga kapitali järgmiselt:

3.1.

liikmesriikide märgitud kapitali suurendatakse proportsionaalselt 164 808 169 000 eurolt 232 392 989 000 euroni, et saavutada järgmised summad (eurodes):

Saksamaa

37 578 019 000

Prantsusmaa

37 578 019 000

Itaalia

37 578 019 000

Ühendkuningriik

37 578 019 000

Hispaania

22 546 811 500

Belgia

10 416 365 500

Madalmaad

10 416 365 500

Rootsi

6 910 226 000

Taani

5 274 105 000

Austria

5 170 732 500

Poola

4 810 160 500

Soome

2 970 783 000

Kreeka

2 825 416 500

Portugal

1 820 820 000

Tšehhi vabariik

1 774 990 500

Ungari

1 679 222 000

Iirimaa

1 318 525 000

Rumeenia

1 217 626 000

Slovakkia

604 206 500

Sloveenia

560 951 500

Bulgaaria

410 217 500

Leedu

351 981 000

Luksemburg

263 707 000

Küpros

258 583 500

Läti

214 805 000

Eesti

165 882 000

Malta

98 429 500

| 3.2. | vabadest reservidest muudetakse 3 379 241 000 eurot sissemakstud kapitaliks, kandes selle summa panga lisareservidest üle panga kapitali; |
| --- | --- |

3.2.

vabadest reservidest muudetakse 3 379 241 000 eurot sissemakstud kapitaliks, kandes selle summa panga lisareservidest üle panga kapitali;

| 3.3. | see kapital loetakse märgitud ja sissemakstud kapitali osaks, suurendades sellega panga sissemakstud kapitali 8 240 408 450 eurolt 11 619 649 450 euroni; |
| --- | --- |

3.3.

see kapital loetakse märgitud ja sissemakstud kapitali osaks, suurendades sellega panga sissemakstud kapitali 8 240 408 450 eurolt 11 619 649 450 euroni;

SEETÕTTU

| 3.4. | muudetakse panga põhikirja. Alates 1. aprillist 2009 asendatakse panga põhikirja artikli 4 lõike 1 esimene lõik järgmisega:
  „Panga kapital on 232 392 989 000 eurot, mida liikmesriigid märgivad järgmiselt:






  Saksamaa | 37 578 019 000 |
| --- | --- | --- |
| Prantsusmaa | 37 578 019 000 |
| Itaalia | 37 578 019 000 |
| Ühendkuningriik | 37 578 019 000 |
| Hispaania | 22 546 811 500 |
| Belgia | 10 416 365 500 |
| Madalmaad | 10 416 365 500 |
| Rootsi | 6 910 226 000 |
| Taani | 5 274 105 000 |
| Austria | 5 170 732 500 |
| Poola | 4 810 160 500 |
| Soome | 2 970 783 000 |
| Kreeka | 2 825 416 500 |
| Portugal | 1 820 820 000 |
| Tšehhi vabariik | 1 774 990 500 |
| Ungari | 1 679 222 000 |
| Iirimaa | 1 318 525 000 |
| Rumeenia | 1 217 626 000 |
| Slovakkia | 604 206 500 |
| Sloveenia | 560 951 500 |
| Bulgaaria | 410 217 500 |
| Leedu | 351 981 000 |
| Luksemburg | 263 707 000 |
| Küpros | 258 583 500 |
| Läti | 214 805 000 |
| Eesti | 165 882 000 |
| Malta | 98 429 500” |

3.4.

muudetakse panga põhikirja. Alates 1. aprillist 2009 asendatakse panga põhikirja artikli 4 lõike 1 esimene lõik järgmisega:

„Panga kapital on 232 392 989 000 eurot, mida liikmesriigid märgivad järgmiselt:

Saksamaa

37 578 019 000

Prantsusmaa

37 578 019 000

Itaalia

37 578 019 000

Ühendkuningriik

37 578 019 000

Hispaania

22 546 811 500

Belgia

10 416 365 500

Madalmaad

10 416 365 500

Rootsi

6 910 226 000

Taani

5 274 105 000

Austria

5 170 732 500

Poola

4 810 160 500

Soome

2 970 783 000

Kreeka

2 825 416 500

Portugal

1 820 820 000

Tšehhi vabariik

1 774 990 500

Ungari

1 679 222 000

Iirimaa

1 318 525 000

Rumeenia

1 217 626 000

Slovakkia

604 206 500

Sloveenia

560 951 500

Bulgaaria

410 217 500

Leedu

351 981 000

Luksemburg

263 707 000

Küpros

258 583 500

Läti

214 805 000

Eesti

165 882 000

Malta

98 429 500”

| 4. | Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

4.

Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

For the Board of Governors

esimees

C. STAVRAKIS

sekretär

A. QUEREJETA

---