# Uradni list L 61/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.061.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 61 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5311. marec 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.061.slv

Uradni list

Evropske unije

L 61

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5311. marec 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 200/2010 z dne 10. marca 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede cilja Unije za zmanjšanje razširjenosti serotipov salmonele v odraslih matičnih jatah Gallus gallus
   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 201/2010 z dne 10. marca 2010 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti | 10 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 202/2010 z dne 10. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 6/2003 o diseminaciji statističnih podatkov o prevozu blaga po cesti (
  1
  ) | 24 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 203/2010 z dne 10. marca 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Irpinia – Colline dell'Ufita (ZOP)) | 29 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 204/2010 z dne 10. marca 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 31 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 205/2010 z dne 10. marca 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10 | 33 |
| | | SKLEPI |
| | | 2010/150/EU |
| | * | Sklep Komisije z dne 10. marca 2010 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve fenpirazamina v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1268)

   (
  1
  ) | 35 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) št. 200/2010 z dne 10. marca 2010 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede cilja Unije za zmanjšanje razširjenosti serotipov salmonele v odraslih matičnih jatah Gallus gallus
   (
  1
  )

salmonele

Gallus gallus

1

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 201/2010 z dne 10. marca 2010 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti

10

*

Uredba Komisije (EU) št. 202/2010 z dne 10. marca 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 6/2003 o diseminaciji statističnih podatkov o prevozu blaga po cesti (
  1
  )

1

24

*

Uredba Komisije (EU) št. 203/2010 z dne 10. marca 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Irpinia – Colline dell'Ufita (ZOP))

29

Uredba Komisije (EU) št. 204/2010 z dne 10. marca 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

31

Uredba Komisije (EU) št. 205/2010 z dne 10. marca 2010 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

33

SKLEPI

2010/150/EU

*

Sklep Komisije z dne 10. marca 2010 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve fenpirazamina v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1268)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1268)

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 11.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 61/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 200/2010

z dne 10. marca 2010

o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega parlamenta in Sveta glede cilja Unije za zmanjšanje razširjenosti serotipov salmonele v odraslih matičnih jatah Gallus gallus

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o nadzoru salmonele in drugih opredeljenih povzročiteljih zoonoz, ki se prenašajo z živili (1), ter zlasti drugega pododstavka člena 4(1) ter člena 13 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Namen Uredbe (ES) št. 2160/2003 je zagotoviti ukrepe za odkrivanje in nadzor salmonele in drugih povzročiteljev zoonoz v vseh ustreznih fazah proizvodnje, predelave in distribucije, zlasti na ravni primarne proizvodnje, da se zmanjšata njihova razširjenost in tveganje za javno zdravje. |
| --- | --- |

(1)

Namen Uredbe (ES) št. 2160/2003 je zagotoviti ukrepe za odkrivanje in nadzor salmonele in drugih povzročiteljev zoonoz v vseh ustreznih fazah proizvodnje, predelave in distribucije, zlasti na ravni primarne proizvodnje, da se zmanjšata njihova razširjenost in tveganje za javno zdravje.

| (2) | Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da je treba določiti cilje Unije za zmanjšanje razširjenosti zoonoz in povzročiteljev zoonoz iz Priloge I k navedeni uredbi pri populacijah živali iz navedene priloge. Določa tudi nekatere zahteve za navedene cilje. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da je treba določiti cilje Unije za zmanjšanje razširjenosti zoonoz in povzročiteljev zoonoz iz Priloge I k navedeni uredbi pri populacijah živali iz navedene priloge. Določa tudi nekatere zahteve za navedene cilje.

| (3) | Priloga I k Uredbi (ES) št. 2160/2003 se nanaša na vse serotipe salmonele, pomembne za javno zdravje, v matičnih jatah Gallus gallus. Navedene matične jate lahko širijo okužbo s salmonelo na svoje potomce, zlasti na jate kokoši nesnic in brojlerjev. Zato zmanjšanje razširjenosti salmonele v matičnih jatah prispeva k nadzoru navedenega povzročitelja zoonoze v jajcih in mesu, pridobljenih iz potomcev, ki je pomemben dejavnik tveganja za javno zdravje. |
| --- | --- |

(3)

Priloga I k Uredbi (ES) št. 2160/2003 se nanaša na vse serotipe salmonele, pomembne za javno zdravje, v matičnih jatah Gallus gallus. Navedene matične jate lahko širijo okužbo s salmonelo na svoje potomce, zlasti na jate kokoši nesnic in brojlerjev. Zato zmanjšanje razširjenosti salmonele v matičnih jatah prispeva k nadzoru navedenega povzročitelja zoonoze v jajcih in mesu, pridobljenih iz potomcev, ki je pomemben dejavnik tveganja za javno zdravje.

| (4) | Uredba Komisije (ES) št. 1003/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele v matičnih jatah Gallus gallus
   (2) določa cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele v matičnih jatah Gallus gallus v prehodnem obdobju, ki se zaključi 31. decembra 2009. Do navedenega datuma mora biti največ 1 % odraslih matičnih jat Gallus gallus še vedno pozitivnih na Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium in Salmonella virchow („zadevna Salmonella spp.“). Zato je treba določiti trajni cilj Unije za zmanjšanje razširjenosti zadevne Salmonella spp. po preteku navedenega obdobja. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Komisije (ES) št. 1003/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe (ES) št. 2160/2003 glede cilja Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele v matičnih jatah Gallus gallus
   (2) določa cilj Skupnosti za zmanjšanje razširjenosti nekaterih serotipov salmonele v matičnih jatah Gallus gallus v prehodnem obdobju, ki se zaključi 31. decembra 2009. Do navedenega datuma mora biti največ 1 % odraslih matičnih jat Gallus gallus še vedno pozitivnih na Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium in Salmonella virchow („zadevna Salmonella spp.“). Zato je treba določiti trajni cilj Unije za zmanjšanje razširjenosti zadevne Salmonella spp. po preteku navedenega obdobja.

| (5) | Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da je treba pri določanju cilja Unije upoštevati izkušnje iz obstoječih nacionalnih ukrepov ter informacije, predložene Komisiji ali Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu z veljavnimi zahtevami Unije, zlasti v okviru informacij iz Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz (3) in zlasti člena 5 Direktive. |
| --- | --- |

(5)

Uredba (ES) št. 2160/2003 določa, da je treba pri določanju cilja Unije upoštevati izkušnje iz obstoječih nacionalnih ukrepov ter informacije, predložene Komisiji ali Evropski agenciji za varnost hrane (EFSA) v skladu z veljavnimi zahtevami Unije, zlasti v okviru informacij iz Direktive 2003/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. novembra 2003 o spremljanju zoonoz in povzročiteljev zoonoz (3) in zlasti člena 5 Direktive.

| (6) | V skladu s zahtevami iz Uredbe (ES) št. 2160/2003 je bil opravljen posvet z Evropsko agencijo za varnost hrane o določitvi trajnega cilja Unije za matične jate Gallus gallus. Znanstveni odbor za biološka tveganja je 26. marca 2009 na zahtevo Evropske komisije sprejel mnenje o kvantitativni oceni vpliva določitve novega cilja za zmanjšanje razširjenosti salmonele v jatah nesnic Gallus gallus
   (4). Navedel je, da je za Salmonella enteritidis in Salmonella typhimurium največja možnost prenosa od matičnih kokoši na njihove potomce v mesu brojlerjev in verigi nesenja jajc. Navedel je tudi, da se pričakuje, da bodo nadzorni ukrepi EU za ta dva serotipa pri matičnih kokoših prispevali k nadzoru okužb s salmonelo v proizvodnih jatah in zmanjšanju tveganja za zdravje ljudi zaradi perutnine. Sklep odbora je bil tudi, da so mejne koristi dodatnega nadzora vseh drugih serotipov v matičnih jatah po vsej EU relativno majhne: redkeje povzročajo obolenja ljudi in verjetnost vertikalnega prenosa je nižja. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s zahtevami iz Uredbe (ES) št. 2160/2003 je bil opravljen posvet z Evropsko agencijo za varnost hrane o določitvi trajnega cilja Unije za matične jate Gallus gallus. Znanstveni odbor za biološka tveganja je 26. marca 2009 na zahtevo Evropske komisije sprejel mnenje o kvantitativni oceni vpliva določitve novega cilja za zmanjšanje razširjenosti salmonele v jatah nesnic Gallus gallus
   (4). Navedel je, da je za Salmonella enteritidis in Salmonella typhimurium največja možnost prenosa od matičnih kokoši na njihove potomce v mesu brojlerjev in verigi nesenja jajc. Navedel je tudi, da se pričakuje, da bodo nadzorni ukrepi EU za ta dva serotipa pri matičnih kokoših prispevali k nadzoru okužb s salmonelo v proizvodnih jatah in zmanjšanju tveganja za zdravje ljudi zaradi perutnine. Sklep odbora je bil tudi, da so mejne koristi dodatnega nadzora vseh drugih serotipov v matičnih jatah po vsej EU relativno majhne: redkeje povzročajo obolenja ljudi in verjetnost vertikalnega prenosa je nižja.

| (7) | Ob upoštevanju mnenja Znanstvenega odbora EFSA in potrebe po daljšem času za oceno trenda salmonele v jatah po vzpostavitvi nacionalnih programov nadzora, je treba ohraniti cilj Unije za zmanjšanje razširjenosti salmonele v odraslih matičnih jatah Gallus gallus, ki je podoben cilju iz Uredbe (ES) št. 1003/2005. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju mnenja Znanstvenega odbora EFSA in potrebe po daljšem času za oceno trenda salmonele v jatah po vzpostavitvi nacionalnih programov nadzora, je treba ohraniti cilj Unije za zmanjšanje razširjenosti salmonele v odraslih matičnih jatah Gallus gallus, ki je podoben cilju iz Uredbe (ES) št. 1003/2005.

| (8) | Da bi se preveril napredek pri doseganju cilja Unije, je treba določiti ponovno vzorčenje matičnih jat Gallus gallus. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se preveril napredek pri doseganju cilja Unije, je treba določiti ponovno vzorčenje matičnih jat Gallus gallus.

| (9) | Nacionalni programi nadzora za doseganje cilja v letu 2010 so bili odobreni v skladu z Odločbo Komisije 2009/883/ES z dne 26. novembra 2009 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2010 in naslednja leta (5). Ti programi so temeljili na predpisih, ki so se uporabljali ob predložitvi teh programov. Programi za matične jate Gallus gallus so bili odobreni na podlagi določb iz Uredbe (ES) št. 1003/2005. Zato je treba za že odobrene programe nadzora določiti prehodni ukrep. |
| --- | --- |

(9)

Nacionalni programi nadzora za doseganje cilja v letu 2010 so bili odobreni v skladu z Odločbo Komisije 2009/883/ES z dne 26. novembra 2009 o odobritvi letnih in večletnih programov ter finančnega prispevka Skupnosti za izkoreninjenje, nadzor in spremljanje nekaterih živalskih bolezni in zoonoz, ki so jih države članice predložile za leto 2010 in naslednja leta (5). Ti programi so temeljili na predpisih, ki so se uporabljali ob predložitvi teh programov. Programi za matične jate Gallus gallus so bili odobreni na podlagi določb iz Uredbe (ES) št. 1003/2005. Zato je treba za že odobrene programe nadzora določiti prehodni ukrep.

| (10) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Cilj Unije

1.   Cilj Unije, opredeljen v členu 4(1) Uredbe (ES) št. 2160/2003, za zmanjšanje Salmonella spp. v matičnih jatah Gallus gallus („cilj Unije“) je od 1. januarja 2010 zmanjšati največji odstotek odraslih matičnih jat Gallus gallus, še vedno pozitivnih na Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium in Salmonella virchow („zadevni serotipi salmonele“), na največ 1 %.

Vendar je cilj Unije za države članice z manj kot 100 odraslimi matičnimi jatami Gallus gallus, da od 1. januarja 2010 ne ostane pozitivna na zadevne serotipe salmonele več kot ena takšna jata na leto.

2.   Shema testiranja, potrebna za preverjanje napredka pri doseganju cilja Unije, je navedena v Prilogi.

Člen 2

Preverjanje cilja Unije

Komisija preveri cilj Unije ob upoštevanju informacij, zbranih v skladu s shemo testiranja iz člena 1(2) te uredbe, in meril iz člena 4(6)(c) Uredbe (ES) št. 2160/2003.

Člen 3

Razveljavitev Uredbe (ES) št. 1003/2005

1.   Uredba (ES) št. 1003/2005 se razveljavi.

2.   Sklicevanje na razveljavljeno uredbo se šteje kot sklicevanje na to uredbo.

Člen 4

Prehodni ukrepi

Določbe iz Priloge k Uredbi (ES) št. 1003/2005 se uporabljajo za programe nadzora, odobrene pred začetkom veljavnosti te uredbe.

Člen 5

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 325, 12.12.2003, str. 1.

1

(2)  UL L 170, 1.7.2005, str. 12.

2

(3)  UL L 325, 12.12.2003, str. 31.

3

(4)  The EFSA Journal (2009) 1036, str. 1–68.

4

(5)  UL L 317, 3.12.2009, str. 36.

5

---

PRILOGA

Shema testiranja, potrebna za preverjanje doseganja cilja Unije za zmanjšanje zadevnih serotipov salmonele v odraslih matičnih jatah Gallus gallus

1.   VZORČNI OKVIR

Vzorčni okvir za odkrivanje Salmonella Enteritidis, Salmonella Infantis, Salmonella Hadar, Salmonella Typhimurium in Salmonella Virchow („zadevni serotipi salmonele“) zajema vse odrasle matične jate domače kokoši (Gallus gallus) z vsaj 250 kokošmi („matične jate“). Vzorčni okvir ne posega v določbe Uredbe (ES) št. 2160/2003 in Direktive 2003/99/ES glede zahtev po spremljanju drugih živalskih populacijah ali drugih serotipov.

2.   SPREMLJANJE V MATIČNIH JATAH

2.1   Lokacija, pogostost in status vzorčenja

Matične jate se vzorčijo na pobudo nosilca živilske dejavnosti in kot del uradnega nadzora.

2.1.1   Vzorčenje na pobudo nosilca živilske dejavnosti

Vzorčenje se opravi vsaka dva tedna na mestu, ki ga pristojni organ določi in za katerega obstajata dve možnosti:

| (a) | v valilnici ali |
| --- | --- |

(a)

v valilnici ali

| (b) | na gospodarstvu. |
| --- | --- |

(b)

na gospodarstvu.

Pristojni organ se lahko odloči za eno od možnosti iz točk (a) ali (b) za celo shemo testiranja za vse matične jate brojlerjev in za eno od navedenih možnosti za vse matične jate kokoši nesnic. Vendar se mora vzorčenje matičnih jat kokoši, ki nesejo valilna jajca za trgovino znotraj Unije opraviti na gospodarstvu.

Določi se postopek, ki zagotavlja, da laboratorij, ki izvaja analize, med vzorčenjem na pobudo nosilca živilske dejavnosti pristojnemu organu takoj prijavi odkritje zadevnih serotipov salmonele. Za pravočasno prijavo odkritja katerega od zadevnih serotipov salmonele ostajata odgovorna nosilec živilske dejavnosti in laboratorij, ki izvaja analize.

Z odstopanjem od prvega odstavka te točke lahko pristojni organ podaljša pogostost vzorčenja na gospodarstvu na vsake tri tedne, če je cilj Unije dosežen vsaj dve zaporedni koledarski leti v vsej državi članici. Pristojni organ se lahko v primeru odkritja zadevnih serotipov salmonele v matični jati na gospodarstvu in/ali zaradi katerega koli drugega razloga, ki se mu zdi primeren, odloči, da se testiranje izvaja vsaka dva tedna.

2.1.2   Vzorčenje kot del uradnega nadzora

Vzorčenje kot del uradnega nadzora sestavljajo:

2.1.2.1   če se vzorčenje na pobudo nosilca živilske dejavnosti opravlja v valilnici:

| (a) | rutinsko vzorčenje vsakih 16 tednov v valilnici; |
| --- | --- |

(a)

rutinsko vzorčenje vsakih 16 tednov v valilnici;

| (b) | rutinsko vzorčenje na gospodarstvu dvakrat med proizvodnim ciklom, prvo v štirih tednih po premiku v fazo valjenja ali valilno enoto in drugo proti koncu faze valjenja, ne prej kot osem tednov pred koncem proizvodnega cikla; |
| --- | --- |

(b)

rutinsko vzorčenje na gospodarstvu dvakrat med proizvodnim ciklom, prvo v štirih tednih po premiku v fazo valjenja ali valilno enoto in drugo proti koncu faze valjenja, ne prej kot osem tednov pred koncem proizvodnega cikla;

| (c) | potrdilno vzorčenje na gospodarstvu, ki sledi odkritju zadevnih serotipov salmonele pri vzorčenju v valilnici; |
| --- | --- |

(c)

potrdilno vzorčenje na gospodarstvu, ki sledi odkritju zadevnih serotipov salmonele pri vzorčenju v valilnici;

2.1.2.2   če se vzorčenje na pobudo nosilca živilske dejavnosti opravlja na gospodarstvu, se rutinsko vzorčenje v proizvodnem ciklu opravi trikrat:

| (a) | v štirih tednih po premiku v fazo valjenja ali valilno enoto; |
| --- | --- |

(a)

v štirih tednih po premiku v fazo valjenja ali valilno enoto;

| (b) | proti koncu faze valjenja, ne prej kot osem tednov pred koncem proizvodnega cikla; |
| --- | --- |

(b)

proti koncu faze valjenja, ne prej kot osem tednov pred koncem proizvodnega cikla;

| (c) | med proizvodnim ciklom, kadar koli je preteklo dovolj časa od vzorčenja iz točk (a) in (b); |
| --- | --- |

(c)

med proizvodnim ciklom, kadar koli je preteklo dovolj časa od vzorčenja iz točk (a) in (b);

2.1.2.3   z odstopanjem od točk 2.1.2.1 in 2.1.2.2 in če je bil cilj Unije dosežen vsaj dve zaporedni koledarski leti v vsej državi članici, lahko pristojni organ rutinska vzorčenja zamenja z vzorčenjem:

| (a) | na gospodarstvu enkrat med proizvodnim ciklom in enkrat letno v valilnici ali |
| --- | --- |

(a)

na gospodarstvu enkrat med proizvodnim ciklom in enkrat letno v valilnici ali

| (b) | na gospodarstvu dvakrat med proizvodnim ciklom, kadar koli je med njima preteklo dovolj časa. |
| --- | --- |

(b)

na gospodarstvu dvakrat med proizvodnim ciklom, kadar koli je med njima preteklo dovolj časa.

Pristojni organ se lahko v primeru odkritja zadevnih serotipov salmonele v matični jati na gospodarstvu in/ali zaradi katerega koli drugega razloga, ki se mu zdi primeren, odloči, da se vzorčenje izvaja v skladu s točkama 2.1.2.1 ali 2.1.2.2.

Vzorčenje, ki ga opravi pristojni organ, lahko nadomesti vzorčenje na pobudo nosilca živilske dejavnosti.

2.2   Protokol vzorčenja

2.2.1   Vzorčenje v valilnici

Pri vsakem vzorčenju se za matično jato odvzame vsaj en vzorec.

Vzorčenje se mora izvesti na valilni dan, ko so na voljo vzorci vseh matičnih jat. Če to ni mogoče, je treba zagotoviti, da so vzorci odvzeti iz vsake jate tako pogosto, kot je določeno v točki 2.1.

V seriji vzorcev je sorazmerno vsebovan material iz vseh valilnikov, iz katerih se izvalijo piščanci na dan vzorčenja.

Če je v valilniku več kot 50 000 jajc ene matične jate, se od navedene jate odvzame še drugi vzorec.

Vzorec sestavlja najmanj:

| (a) | en sestavljeni vzorec iz vidno umazanih podlog valilnih košaric, naključno odvzet iz petih posameznih valilnih košaric ali mest v valilniku s skupno površino najmanj 1 m2; če valilna jajca iz matične jate zasedajo več kot en valilnik, se odvzame en tak sestavljeni vzorec iz vsakega do pet valilnikov; ali |
| --- | --- |

(a)

en sestavljeni vzorec iz vidno umazanih podlog valilnih košaric, naključno odvzet iz petih posameznih valilnih košaric ali mest v valilniku s skupno površino najmanj 1 m2; če valilna jajca iz matične jate zasedajo več kot en valilnik, se odvzame en tak sestavljeni vzorec iz vsakega do pet valilnikov; ali

| (b) | en vzorec, odvzet z eno ali več navlaženimi krpami iz tkanine s skupno površino najmanj 900 cm2 in odvzet neposredno po odstranitvi piščancev iz celotne površine dna vsaj skupno petih valilnih košaric ali mešanice prahu in perja s petih mest, vključno s tal, iz vsakega do pet valilnikov z valilnimi jajci iz jate, ob zagotovitvi, da je odvzet vsaj en vzorec na jato, iz katere izvirajo jajca; ali |
| --- | --- |

(b)

en vzorec, odvzet z eno ali več navlaženimi krpami iz tkanine s skupno površino najmanj 900 cm2 in odvzet neposredno po odstranitvi piščancev iz celotne površine dna vsaj skupno petih valilnih košaric ali mešanice prahu in perja s petih mest, vključno s tal, iz vsakega do pet valilnikov z valilnimi jajci iz jate, ob zagotovitvi, da je odvzet vsaj en vzorec na jato, iz katere izvirajo jajca; ali

| (c) | 10 g razbitih jajčnih lupin, odvzetih iz 25 ločenih valilnih košaric, tj. 250 g začetnega vzorca, v do petih valilnikih z valilnimi jajci iz jate, ki se zdrobijo, zmešajo in razdelijo za testiranje v 25-gramski podvzorec. |
| --- | --- |

(c)

10 g razbitih jajčnih lupin, odvzetih iz 25 ločenih valilnih košaric, tj. 250 g začetnega vzorca, v do petih valilnikih z valilnimi jajci iz jate, ki se zdrobijo, zmešajo in razdelijo za testiranje v 25-gramski podvzorec.

Postopek iz točk (a), (b) in (c) se uporablja za vzorčenje na pobudo nosilca živilske dejavnosti in kot del uradnega nadzora. Vendar valilnika z jajci različnih jat ni treba vključiti, če je vsaj 80 % jajc v drugih valilnikih, ki so bili vzorčeni.

2.2.2   Vzorčenje na gospodarstvu:

2.2.2.1   Rutinsko vzorčenje na pobudo nosilca živilske dejavnosti

Vzorčenje sestavljajo zlasti fekalni vzorci in je namenjeno odkrivanju 1-odstotne razširjenosti v jati s 95-odstotno gotovostjo. Zato vzorci zajemajo eno od naslednjih možnosti:

| (a) | Zbrane fekalije, ki so sestavljene iz posameznih vzorcev svežih fekalij, od katerih vsak tehta najmanj 1 g in ki so odvzeti naključno na več mestih v perutninskem hlevu, kjer se zadržuje matična jata, ali če ima matična jata prost dostop do več kot do enega perutninskega hleva na gospodarstvu, iz vsake skupine hlevov na gospodarstvu, kjer se zadržuje matična jata. Za analizo se fekalije lahko združijo v najmanj dva zbirna vzorca.
  Število mest, na katerih se odvzamejo posamezni vzorci fekalij za pripravo združenega vzorca:






  Število kokoši v matični jati | Število vzorcev fekalij, ki jih je treba odvzeti na matično jato |
| --- | --- | --- |
| 250–349 | 200 |
| 350–449 | 220 |
| 450–799 | 250 |
| 800–999 | 260 |
| 1 000 ali več | 300 |

(a)

Zbrane fekalije, ki so sestavljene iz posameznih vzorcev svežih fekalij, od katerih vsak tehta najmanj 1 g in ki so odvzeti naključno na več mestih v perutninskem hlevu, kjer se zadržuje matična jata, ali če ima matična jata prost dostop do več kot do enega perutninskega hleva na gospodarstvu, iz vsake skupine hlevov na gospodarstvu, kjer se zadržuje matična jata. Za analizo se fekalije lahko združijo v najmanj dva zbirna vzorca.

Število mest, na katerih se odvzamejo posamezni vzorci fekalij za pripravo združenega vzorca:

Število kokoši v matični jati

Število vzorcev fekalij, ki jih je treba odvzeti na matično jato

250–349

200

350–449

220

450–799

250

800–999

260

1 000 ali več

300

| (b) | Obuvalo za odvzem vzorcev in/ali vzorci prahu: | Obuvalo za odvzem vzorcev ima zadostno sposobnost vpijanja, da vpija vlago. V ta namen so sprejemljive tudi „nogavice“ iz cevaste gaze. |
| --- | --- | --- |

(b)

Obuvalo za odvzem vzorcev in/ali vzorci prahu:

Obuvalo za odvzem vzorcev ima zadostno sposobnost vpijanja, da vpija vlago. V ta namen so sprejemljive tudi „nogavice“ iz cevaste gaze.

| | Površina obuvala za odvzem vzorcev se navlaži s primernimi redčili (kot je 0,8 % natrijev klorid, 0,1 % pepton v sterilni deionizirani vodi, sterilna voda ali katero koli drugo redčilo, ki ga odobri pristojni organ). |
| --- | --- |

Površina obuvala za odvzem vzorcev se navlaži s primernimi redčili (kot je 0,8 % natrijev klorid, 0,1 % pepton v sterilni deionizirani vodi, sterilna voda ali katero koli drugo redčilo, ki ga odobri pristojni organ).

| | Vzorci se vzamejo med hojo po hlevu po poti, ki omogoča odvzem reprezentativnih vzorcev za vse dele perutninskega hleva ali ustreznega sektorja. Vključuje tudi področje s steljo in z letvami, če je hoja po letvah varna. V vzorčenje so vključene vse ločene ograde v perutninskem hlevu. Po končanju vzorčenja v izbranem sektorju je treba previdno odstraniti obuvalo za odvzem vzorcev, da se sprijeti material ne odstrani. |
| --- | --- |

Vzorci se vzamejo med hojo po hlevu po poti, ki omogoča odvzem reprezentativnih vzorcev za vse dele perutninskega hleva ali ustreznega sektorja. Vključuje tudi področje s steljo in z letvami, če je hoja po letvah varna. V vzorčenje so vključene vse ločene ograde v perutninskem hlevu. Po končanju vzorčenja v izbranem sektorju je treba previdno odstraniti obuvalo za odvzem vzorcev, da se sprijeti material ne odstrani.

Vzorce sestavlja:

| (i) | pet parov obuval za odvzem vzorcev, od katerih vsak par predstavlja okrog 20 % območja perutninskega hleva; obuvala za odvzem vzorcev se za analizo lahko združijo v najmanj dva zbirna vzorca; ali |
| --- | --- |

(i)

pet parov obuval za odvzem vzorcev, od katerih vsak par predstavlja okrog 20 % območja perutninskega hleva; obuvala za odvzem vzorcev se za analizo lahko združijo v najmanj dva zbirna vzorca; ali

| (ii) | vsaj en par obuval za odvzem vzorcev, ki predstavlja celotno območje perutninskega hleva, z dodatnim vzorcem prahu z več mest po vsem perutninskem hlevu s površin, na katerih je prah vidno prisoten; za odvzem vzorca prahu se mora uporabiti ena ali več navlaženih krp iz tkanine s skupno površino najmanj 900 cm2. |
| --- | --- |

(ii)

vsaj en par obuval za odvzem vzorcev, ki predstavlja celotno območje perutninskega hleva, z dodatnim vzorcem prahu z več mest po vsem perutninskem hlevu s površin, na katerih je prah vidno prisoten; za odvzem vzorca prahu se mora uporabiti ena ali več navlaženih krp iz tkanine s skupno površino najmanj 900 cm2.

| (c) | Pri matičnih jatah v kletkah je vzorčenje lahko sestavljeno iz naravno zmešanih fekalij s tekočih trakov za iztrebke, strgal ali globokih jam, odvisno od vrste kletk. Za individualno testiranje se zbereta dva vzorca z najmanj 150 g:






  (i) | s tekočih trakov za iztrebke pod vsako vrsto kletk, ki se redno prižgejo ter izpraznijo s polžastim pogonom ali tekočimi trakovi; |
| --- | --- | --- |

(c)

Pri matičnih jatah v kletkah je vzorčenje lahko sestavljeno iz naravno zmešanih fekalij s tekočih trakov za iztrebke, strgal ali globokih jam, odvisno od vrste kletk. Za individualno testiranje se zbereta dva vzorca z najmanj 150 g:

(i)

s tekočih trakov za iztrebke pod vsako vrsto kletk, ki se redno prižgejo ter izpraznijo s polžastim pogonom ali tekočimi trakovi;

| (ii) | iz sistema jam za iztrebke, pri katerih deflektorji pod kletko postrgajo iztrebke v globoko jamo pod hlevom; |
| --- | --- |

(ii)

iz sistema jam za iztrebke, pri katerih deflektorji pod kletko postrgajo iztrebke v globoko jamo pod hlevom;

| (iii) | iz sistema jam za iztrebke v perutninskem hlevu s kletkami, ki so izbočene in fekalije padajo naravnost v jamo. |
| --- | --- |

(iii)

iz sistema jam za iztrebke v perutninskem hlevu s kletkami, ki so izbočene in fekalije padajo naravnost v jamo.

Ponavadi je v hlevu več vrst kletk. V združenem vzorcu so vsebovane zbrane fekalije iz vsake vrste. Od vsake matične jate se odvzameta dva združena vzorca, kakor je opisano v naslednjih pododstavkih od tretjega do šestega.

Pri sistemih s tekočimi trakovi ali strgali se ti zaženejo na dan jemanja vzorcev, vendar pred odvzemom vzorcev.

Pri sistemih, ki imajo pod kletkami deflektorje in strgala, se zberejo fekalije, ki so se nakopičile na strgalu, potem ko je bilo zagnano.

V perutninskih hlevih s kletkami, pri katerih ni sistemov tekočih trakov ali strgal, je treba zbrati fekalije iz celotne globoke jame.

Sistemi tekočih trakov za iztrebke: fekalni material se zbere iz zadnjih delov tekočih trakov.

2.2.2.2   Vzorčenje kot del uradnega nadzora

| (a) | Rutinsko vzorčenje se opravi, kot je opisano v točki 2.2.2.1. |
| --- | --- |

(a)

Rutinsko vzorčenje se opravi, kot je opisano v točki 2.2.2.1.

| (b) | Potrditveno vzorčenje, ki sledi odkritju zadevnih serotipov salmonele pri vzorčenju v valilnici, se izvaja v skladu s točko 2.2.2.1.
  Dodatni vzorci za morebitno testiranje na protimikrobne snovi ali zaviralce bakterijske rasti se lahko zberejo na naslednji način: kokoši se vzorčijo naključno iz vsakega perutninskega hleva kokoši na gospodarstvu, običajno do pet kokoši na hlev, razen če pristojni organ meni, da je treba vzorčiti večje število kokoši.
  Če vir okužbe ni potrjen, se pred umikom trgovinskih omejitev v matični jati ali pri njenih potomcih opravi testiranje na protimikrobne snovi ali novo bakteriološko testiranje zadevnih serotipov salmonele.
  Če se odkrijejo protimikrobne snovi ali zaviralci bakterijske rasti, se potrdi okužba s salmonelo. |
| --- | --- |

(b)

Potrditveno vzorčenje, ki sledi odkritju zadevnih serotipov salmonele pri vzorčenju v valilnici, se izvaja v skladu s točko 2.2.2.1.

Dodatni vzorci za morebitno testiranje na protimikrobne snovi ali zaviralce bakterijske rasti se lahko zberejo na naslednji način: kokoši se vzorčijo naključno iz vsakega perutninskega hleva kokoši na gospodarstvu, običajno do pet kokoši na hlev, razen če pristojni organ meni, da je treba vzorčiti večje število kokoši.

Če vir okužbe ni potrjen, se pred umikom trgovinskih omejitev v matični jati ali pri njenih potomcih opravi testiranje na protimikrobne snovi ali novo bakteriološko testiranje zadevnih serotipov salmonele.

Če se odkrijejo protimikrobne snovi ali zaviralci bakterijske rasti, se potrdi okužba s salmonelo.

| (c) | Sum na lažne rezultate
  V izjemnih primerih, ko ima pristojni organ razloge za sum na lažne rezultate (npr. lažno pozitivne ali lažno negativne rezultate), se lahko odloči za ponovno testiranje v skladu s točko (b). |
| --- | --- |

(c)

Sum na lažne rezultate

V izjemnih primerih, ko ima pristojni organ razloge za sum na lažne rezultate (npr. lažno pozitivne ali lažno negativne rezultate), se lahko odloči za ponovno testiranje v skladu s točko (b).

3.   ANALIZA VZORCEV

3.1   Prevoz in priprava vzorcev

3.1.1   Prevoz

Vzorci se, po možnosti s hitro pošto ali po kurirski službi, pošljejo v laboratorije iz členov 11 in 12 Uredbe (ES) št. 2160/2003 v 24 urah po odvzemu. Če se ne pošljejo v 24 urah, se hranijo v hladilniku. Vzorci se lahko prevažajo pri temperaturi prostora, če niso izpostavljeni čezmerni toploti (nad 25 °C) in sončni svetlobi. V laboratoriju se vzorci hranijo v hladilniku do preiskave, ki se mora začeti v 48 urah po prejetju in 96 urah po vzorčenju.

3.1.2   Podloge valilnih košaric:

| (a) | vzorec postavite v 1 liter puferirane peptonske vode (PPV), ki je bila predhodno segreta na sobno temperaturo, in rahlo pomešajte; |
| --- | --- |

(a)

vzorec postavite v 1 liter puferirane peptonske vode (PPV), ki je bila predhodno segreta na sobno temperaturo, in rahlo pomešajte;

| (b) | nadaljujte preiskavo (kulturo) vzorca z uporabo metode odkrivanja iz točke 3.2. |
| --- | --- |

(b)

nadaljujte preiskavo (kulturo) vzorca z uporabo metode odkrivanja iz točke 3.2.

3.1.3   Obuvalo za odvzem vzorcev in vzorci prahu:

| (a) | Pari obuval za odvzem vzorcev in vzorec prahu (krpa iz tkanine) se pazljivo razpakirajo, da sprijeti iztrebki ne odpadejo ali se prah ne porazgubi, in postavijo v 225 ml PPV, ki je bila predhodno segreta na sobno temperaturo. |
| --- | --- |

(a)

Pari obuval za odvzem vzorcev in vzorec prahu (krpa iz tkanine) se pazljivo razpakirajo, da sprijeti iztrebki ne odpadejo ali se prah ne porazgubi, in postavijo v 225 ml PPV, ki je bila predhodno segreta na sobno temperaturo.

| (b) | Obuvala za odvzem vzorcev in krpa iz tkanine se popolnoma potopijo v PPV, da se zagotovi zadostna količina proste tekočine okrog vzorca, da se salmonele lahko sprostijo v PPV, zato se doda več PPV, če je potrebno.
  Obuvala za odvzem vzorcev in krpa iz tkanine se preiskujejo ločeno. |
| --- | --- |

(b)

Obuvala za odvzem vzorcev in krpa iz tkanine se popolnoma potopijo v PPV, da se zagotovi zadostna količina proste tekočine okrog vzorca, da se salmonele lahko sprostijo v PPV, zato se doda več PPV, če je potrebno.

Obuvala za odvzem vzorcev in krpa iz tkanine se preiskujejo ločeno.

| (c) | Kadar je pet parov obuval za odvzem vzorcev združenih v dva vzorca, se vsak združeni vzorec postavi v 225 ml PPV ali po potrebi tudi več PPV, tako da je popolnoma prekrit in je zagotovljena zadostna količina proste tekočine okrog vzorca, da se salmonele sprostijo iz vzorca. |
| --- | --- |

(c)

Kadar je pet parov obuval za odvzem vzorcev združenih v dva vzorca, se vsak združeni vzorec postavi v 225 ml PPV ali po potrebi tudi več PPV, tako da je popolnoma prekrit in je zagotovljena zadostna količina proste tekočine okrog vzorca, da se salmonele sprostijo iz vzorca.

| (d) | Pomešajte tako, da pride do popolnega zasičenja vzorca in nato nadaljujte preiskavo (kulturo) z uporabo metode odkrivanja iz točke 3.2. |
| --- | --- |

(d)

Pomešajte tako, da pride do popolnega zasičenja vzorca in nato nadaljujte preiskavo (kulturo) z uporabo metode odkrivanja iz točke 3.2.

3.1.4   Drugi vzorci fekalnega materiala:

| (a) | Zberite vzorce fekalij, jih temeljito premešajte in odvzemite 25-gramski podvzorec za nadaljnjo preiskavo (kulturo). |
| --- | --- |

(a)

Zberite vzorce fekalij, jih temeljito premešajte in odvzemite 25-gramski podvzorec za nadaljnjo preiskavo (kulturo).

| (b) | 25-gramski podvzorec prelijte z 225 ml PPV, ki ste jo predhodno segreli na sobno temperaturo. |
| --- | --- |

(b)

25-gramski podvzorec prelijte z 225 ml PPV, ki ste jo predhodno segreli na sobno temperaturo.

| (c) | Nadaljujte preiskavo (kulturo) vzorca z uporabo metode odkrivanja iz točke 3.2. |
| --- | --- |

(c)

Nadaljujte preiskavo (kulturo) vzorca z uporabo metode odkrivanja iz točke 3.2.

Če je bil sprejet dogovor o standardih ISO za pripravo ustreznih vzorcev za odkrivanje salmonele, jih uporabite namesto določb o pripravi vzorcev iz točk 3.1.2, 3.1.3 in 3.1.4.

3.2   Metoda odkrivanja

Odkrivanje zadevnih serotipov salmonele se izvaja v skladu s Spremembo 1 EN/ISO 6579-2002/Amd1:2007. „Mikrobiologija živilskih in krmnih snovi – Horizontalna metoda za odkrivanje Salmonella spp. – Sprememba 1: Priloga D: Odkrivanje Salmonella spp. v živalskih fekalijah in okoljskih vzorcih v primarni fazi vzreje“.

Za nadaljnjo preiskavo (kulturo) je dovoljeno združiti inkubirane PPV vzorce obuval za odvzem vzorcev, vzorcev prahu in drugih vzorcev fekalnega materiala iz točke 3.1. Zato inkubirajte oba vzorca v PPV, kot je navedeno v točki 3.1.3. Od vsakega vzorca odvzemite 1 ml inkubirane PPV in temeljito pomešajte, nato iz nje odvzemite 0,1 ml in ga cepite na plošče MSRV (metoda s poltrdnim gojiščem po Rappaportu-Vassiladisu).

Po začetku inkubacije vzorcev v PPV ne mešajte, vrtite ali kakor koli drugače stresajte, saj to sprošča zaviralne delce in zmanjšuje možnost poznejše izolacije na MSRV.

3.3   Serotipizacija

Vsaj en izolat iz vsakega pozitivnega vzorca se tipizira po Kaufmann-Whiteovi shemi.

3.4   Alternativne metode

Pri vzorcih, odvzetih na pobudo nosilca živilske dejavnosti, se namesto metod za pripravo vzorcev, metod odkrivanja in serotipizacije iz točk 3.1, 3.2 in 3.3 te priloge lahko uporabljajo alternativne metode, če so bile potrjene v skladu z zadnjo različico EN/ISO 16140.

3.5   Shranjevanje sevov

Zagotovi se, da se z uporabo običajnih metod za zbiranje kultur, ki morajo zagotoviti celovitost sevov najmanj dve leti, shrani vsaj en izolirani sev zadevnih serotipov salmonele iz vzorčenja kot dela uradnega nadzora na hlev in leto za prihodnjo fagotipizacijo ali testiranje odpornosti proti protimikrobnim sredstvom. Za te namene se shranijo tudi izolati iz vzorčenja nosilca živilske dejavnosti, če pristojni organ tako odloči.

4.   REZULTATI IN POROČANJE

Za preverjanje doseganja cilja Unije se matična jata šteje za pozitivno,

| — | kadar se v enem ali več vzorcev, odvzetih iz jate, odkrijejo zadevni serotipi salmonele (razen sevov cepiva), tudi če so zadevni serotipi salmonele odkriti samo v vzorcih prahu, ali |
| --- | --- |

—

kadar se v enem ali več vzorcev, odvzetih iz jate, odkrijejo zadevni serotipi salmonele (razen sevov cepiva), tudi če so zadevni serotipi salmonele odkriti samo v vzorcih prahu, ali

| — | kadar potrditveno vzorčenje kot del uradnega vzorčenja v skladu s točko 2.2.2.2(b) ne potrdi odkritja zadevnih serotipov salmonele, protimikrobna sredstva ali zaviralci bakterijske rasti pa so bili odkriti v jati. |
| --- | --- |

—

kadar potrditveno vzorčenje kot del uradnega vzorčenja v skladu s točko 2.2.2.2(b) ne potrdi odkritja zadevnih serotipov salmonele, protimikrobna sredstva ali zaviralci bakterijske rasti pa so bili odkriti v jati.

To pravilo se ne uporablja v izjemnih primerih iz točke 2.2.2.2(c), kadar vzorčenje kot del uradnega nadzora ne potrdi prvotnega pozitivnega rezultata na salmonelo pri vzorčenju na pobudo nosilca živilske dejavnosti.

Pozitivna matična jata se šteje samo enkrat, ne glede na pogostost odkritja zadevnih serotipov salmonele v tej jati med proizvodnim ciklom in ne glede na to, ali je bilo vzorčenje opravljeno na pobudo nosilca živilske dejavnosti ali pristojnega organa. Vendar če vzorčenje med proizvodnim ciklom poteka v dveh koledarskih letih, se rezultat za vsako leto poroča ločeno.

Poročanje vsebuje:

| (a) | podroben opis izvedenih možnosti za shemo vzorčenja in vrsto vzetih vzorcev, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

podroben opis izvedenih možnosti za shemo vzorčenja in vrsto vzetih vzorcev, kot je ustrezno;

| (b) | skupno število odraslih matičnih jat, ki vsebujejo najmanj 250 kokoši in so bile testirane najmanj enkrat med letom poročanja; |
| --- | --- |

(b)

skupno število odraslih matičnih jat, ki vsebujejo najmanj 250 kokoši in so bile testirane najmanj enkrat med letom poročanja;

| (c) | rezultate testiranja, vključno s:






  (i) | skupnim številom matičnih jat, pozitivnih na katero koli salmonelo v državi članici; |
| --- | --- | --- |

(c)

rezultate testiranja, vključno s:

(i)

skupnim številom matičnih jat, pozitivnih na katero koli salmonelo v državi članici;

| (ii) | številom matičnih jat, pozitivnih vsaj enkrat na zadevne serotipe salmonele; |
| --- | --- |

(ii)

številom matičnih jat, pozitivnih vsaj enkrat na zadevne serotipe salmonele;

| (iii) | številom matičnih jat, pozitivnih na vsak serotip salmonele ali na nedoločen sev salmonele (izolati, ki jih ni mogoče tipizirati in serotipizirati); |
| --- | --- |

(iii)

številom matičnih jat, pozitivnih na vsak serotip salmonele ali na nedoločen sev salmonele (izolati, ki jih ni mogoče tipizirati in serotipizirati);

| (d) | število primerov, kadar vzorčenje kot del uradnega nadzora ne potrdi prvotnega pozitivnega rezultata na salmonelo pri vzorčenju na pobudo nosilca živilske dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

število primerov, kadar vzorčenje kot del uradnega nadzora ne potrdi prvotnega pozitivnega rezultata na salmonelo pri vzorčenju na pobudo nosilca živilske dejavnosti;

| (e) | razlaga rezultatov, zlasti v zvezi z izjemnimi primeri. |
| --- | --- |

(e)

razlaga rezultatov, zlasti v zvezi z izjemnimi primeri.

Rezultati in kakršne koli dodatne zadevne informacije se sporočijo kot del poročila o trendih in virih iz člena 9(1) Direktive 2003/99/ES.

---

| 11.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 61/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 61/10

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 201/2010

z dne 10. marca 2010

o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1006/2008 z dne 29. septembra 2008 o dovoljenjih za ribolovne dejavnosti ribiških plovil Skupnosti zunaj voda Skupnosti in dostopu plovil tretjih držav do voda Skupnosti (1) ter zlasti člena 26 Uredbe.

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zaradi bližine voda Evropske unije (EU) ter voda pod suverenostjo in pristojnostjo Norveške in Ferskih otokov je primerno določiti posebne pogoje za dovoljenje za plovila EU, ki izvajajo ribolovne dejavnosti v norveških vodah Severnega morja in v vodah Ferskih otokov. |
| --- | --- |

(1)

Zaradi bližine voda Evropske unije (EU) ter voda pod suverenostjo in pristojnostjo Norveške in Ferskih otokov je primerno določiti posebne pogoje za dovoljenje za plovila EU, ki izvajajo ribolovne dejavnosti v norveških vodah Severnega morja in v vodah Ferskih otokov.

| (2) | Dostop, odobren plovilom tretje države, mora biti omejen na določena geografska območja, da se zaščitijo ribolovne dejavnosti lokalnih ribiških plovil. |
| --- | --- |

(2)

Dostop, odobren plovilom tretje države, mora biti omejen na določena geografska območja, da se zaščitijo ribolovne dejavnosti lokalnih ribiških plovil.

| (3) | Zaradi bližine voda EU ter voda pod suverenostjo in pristojnostjo Norveške in Ferskih otokov je primerno določiti posebne pogoje za dovoljenje za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške in Ferskih otokov, ki izvajajo ribolovne dejavnosti v vodah EU. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi bližine voda EU ter voda pod suverenostjo in pristojnostjo Norveške in Ferskih otokov je primerno določiti posebne pogoje za dovoljenje za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške in Ferskih otokov, ki izvajajo ribolovne dejavnosti v vodah EU.

| (4) | Vsebino zahtevkov za dovoljenje za plovila tretjih držav je treba določiti, da se Komisiji omogoči dostop do dodatnih podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Vsebino zahtevkov za dovoljenje za plovila tretjih držav je treba določiti, da se Komisiji omogoči dostop do dodatnih podatkov.

| (5) | Za zagotovitev pravilnega evidentiranja ulovov sinjega mola in skuše, ki so jih v vodah EU opravile tretje države, je treba okrepiti določbe o nadzoru takšnih plovil. Te določbe morajo biti v skladu s sporazumom med Evropsko skupnostjo in Norveško, ki je bil potrjen z Uredbo Sveta (EGS) št. 2214/80 (2) ter s sporazumom med Evropsko skupnostjo in Ferskimi otoki, ki je bil potrjen z Uredbo Sveta (EGS) št. 2211/80 (3). |
| --- | --- |

(5)

Za zagotovitev pravilnega evidentiranja ulovov sinjega mola in skuše, ki so jih v vodah EU opravile tretje države, je treba okrepiti določbe o nadzoru takšnih plovil. Te določbe morajo biti v skladu s sporazumom med Evropsko skupnostjo in Norveško, ki je bil potrjen z Uredbo Sveta (EGS) št. 2214/80 (2) ter s sporazumom med Evropsko skupnostjo in Ferskimi otoki, ki je bil potrjen z Uredbo Sveta (EGS) št. 2211/80 (3).

| (6) | Plovilom brez dovoljenja iz Uredbe (ES) št. 1006/2008 mora biti dovoljen tranzit prek voda EU, če je njihovo ribolovno orodje nameščeno tako, da ga ni mogoče takoj uporabiti za ribolovne dejavnosti. |
| --- | --- |

(6)

Plovilom brez dovoljenja iz Uredbe (ES) št. 1006/2008 mora biti dovoljen tranzit prek voda EU, če je njihovo ribolovno orodje nameščeno tako, da ga ni mogoče takoj uporabiti za ribolovne dejavnosti.

| (7) | V skladu s tem je treba sprejeti podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1006/2008. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s tem je treba sprejeti podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 1006/2008.

| (8) | Ta uredba zagotavlja trajnost določb, ki so trenutno določene v Uredbi Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (4). |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba zagotavlja trajnost določb, ki so trenutno določene v Uredbi Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (4).

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

RIBOLOVNE DEJAVNOSTI PLOVIL EU ZUNAJ VODA EU

Člen 1

Dovoljenja za ribolov

Z odstopanjem od člena 3 Uredbe (ES) št. 1006/2008 plovila EU tonaže, ki je enaka ali manjša od 200 GT, ne potrebujejo dovoljenja za ribolovne dejavnosti v norveških vodah Severnega morja.

Člen 2

Geografske omejitve

1.   Ribolovna plovila EU, ki lahko opravljajo ribolovne dejavnosti v norveških vodah Severnega morja, ne opravljajo ribolovnih dejavnosti v ožini Skagerrak znotraj pasu 12 navtičnih milj od norveške obale.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se plovilom, ki plujejo pod zastavo Danske ali Švedske in so v teh državah registrirana, dovoli opravljanje ribolovnih dejavnosti v ožini Skagerrak znotraj pasu, ki sega do štiri navtične milje od obale Norveške.

Člen 3

Povezani pogoji

Plovila EU z dovoljenjem za opravljanje usmerjenega ribolova ene vrste v vodah Ferskih otokov lahko opravljajo usmerjen ribolov drugih vrst, če o tem predhodno obvestijo organe Ferskih otokov.

Člen 4

Splošne obveznosti

Plovila EU, ki opravljajo ribolovne dejavnosti zunaj voda EU, upoštevajo ukrepe za ohranitev in nadzor ter vse druge določbe, ki veljajo za cono, v kateri lovijo.

POGLAVJE II

RIBOLOVNE DEJAVNOSTI PLOVIL TRETJIH DRŽAV V VODAH EU

Člen 5

Dovoljenja za ribolov

Z odstopanjem od člena 18(1)(a) Uredbe (ES) št. 1006/2008 ribolovna plovila, ki imajo tonažo manjšo od 200 GT in plujejo pod zastavo Norveške, ne potrebujejo dovoljenja za ribolov za opravljanje ribolovnih dejavnosti v vodah EU.

Člen 6

Posredovanje in vsebina zahtevkov za dovoljenja za ribolov

Zahtevki za dovoljenja za ribolov iz člena 19 Uredbe (ES) št. 1006/2008 vsebujejo informacije, ki jih zahteva Priloga I glede na zastavo, pod katero lahko zadevna plovila plujejo.

Člen 7

Geografske omejitve

1.   Plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške ali so registrirana na Ferskih otokih, ki lahko opravljajo ribolovne dejavnosti v vodah EU, ne smejo opravljati ribolovnih dejavnosti znotraj pasu 12 navtičnih milj od obale držav članic v coni ICES IV (5), v ožini Kattegat in v Atlantskem oceanu severno od 43°00′ severne zemljepisne širine, razen na območju iz člena 18 Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 (6).

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se ribolovnim plovilom, ki plujejo pod zastavo Norveške, dovoli opravljanje ribolovih dejavnosti v ožini Skagerrak znotraj pasu, ki sega do štiri navtične milje od obal Danske in Švedske.

Člen 8

Ribolovni ladijski dnevnik

Poleg člena 14(8) Uredbe (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (7) kapitan ribiškega plovila tretje države, ki lahko opravlja ribolovne dejavnosti v vodah EU, vodi ladijski dnevnik, v katerega vpisuje informacije iz Priloge II.

Člen 9

Posredovanje podatkov o ribolovnih dejavnostih

1.   Informacije, ki jih mora kapitan ribiškega plovila tretje države posredovati Komisiji v skladu s členom 23(1) Uredbe št. 1006/2008, so določene v Prilogi III.

2.   Odstavek 1 se ne uporablja za plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške in opravljajo ribolovne dejavnosti v coni ICES IIIa.

Člen 10

Ribolov sinjega mola in skuše

Ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške in ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo Ferskih otokov, ki lahko lovijo sinje mole in skuše v vodah EU, upoštevajo določbe iz Priloge IV.

Člen 11

Tranzit prek voda EU

Ribiška plovila tretjih držav, ki so v tranzitu prek voda EU in nimajo dovoljenja za ribolov v vodah EU, v skladu z naslednjima pogojema pospravijo svoje mreže tako, da jih ne morejo takoj uporabiti:

| (a) | mreže, obtežilniki in podobno orodje morajo biti ločeni od širilk in vrvi za vlečenje; |
| --- | --- |

(a)

mreže, obtežilniki in podobno orodje morajo biti ločeni od širilk in vrvi za vlečenje;

| (b) | mreže na palubi ali nad njo morajo biti varno privezane na del zgornje konstrukcije. |
| --- | --- |

(b)

mreže na palubi ali nad njo morajo biti varno privezane na del zgornje konstrukcije.

POGLAVJE III

KONČNE DOLOČBE

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 286, 29.10.2008, str. 33.

1

(2)  UL L 226, 29.8.1980, str. 47.

2

(3)  UL L 226, 29.8.1980, str. 11.

3

(4)  UL L 22 26.1.2009, str. 1.

4

(5)  UL L 87, 31.3.2009, str. 70.

5

(6)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

6

(7)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

7

---

PRILOGA I

ZAHTEVKI ZA DOVOLJENJA ZA RIBOLOV ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV

DEL I

Plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške

Zahtevki za plovila, ki plujejo pod zastavo Norveške, vsebujejo naslednje podatke:

| (a) | mednarodni radijski klicni znak (IRCS); |
| --- | --- |

(a)

mednarodni radijski klicni znak (IRCS);

| (b) | kodo skupine. |
| --- | --- |

(b)

kodo skupine.

DEL II

Plovila, ki plujejo pod zastavo Ferskih otokov

Zahtevki za plovila, ki plujejo pod zastavo Ferskih otokov, vsebujejo naslednje podatke:

| (a) | ime plovila; |
| --- | --- |

(a)

ime plovila;

| (b) | zunanjo oznako; |
| --- | --- |

(b)

zunanjo oznako;

| (c) | mednarodni radijski klicni znak (IRCS); |
| --- | --- |

(c)

mednarodni radijski klicni znak (IRCS);

| (d) | moč motorja; |
| --- | --- |

(d)

moč motorja;

| (e) | tonažo v GT in skupno dolžino; |
| --- | --- |

(e)

tonažo v GT in skupno dolžino;

| (f) | vrste, ki jih plovilo namerava loviti; |
| --- | --- |

(f)

vrste, ki jih plovilo namerava loviti;

| (g) | nameravano območje ribolova. |
| --- | --- |

(g)

nameravano območje ribolova.

---

PRILOGA II

LADIJSKI DNEVNIK, KI GA VODI KAPITAN PLOVIL TRETJE DRŽAVE, KI LOVIJO RIBE V VODAH EU

Informacije, ki se zabeležijo v ladijski dnevnik

| 1. | Po vsakem izvleku:






  1.1 | količina (v kilogramih žive teže) za vsako ujeto vrsto; |
| --- | --- | --- |

1.

Po vsakem izvleku:

1.1

količina (v kilogramih žive teže) za vsako ujeto vrsto;

| 1.2 | datum in ura izvleka; |
| --- | --- |

1.2

datum in ura izvleka;

| 1.3 | zemljepisni položaj ulova; |
| --- | --- |

1.3

zemljepisni položaj ulova;

| 1.4 | uporabljena ribolovna metoda. |
| --- | --- |

1.4

uporabljena ribolovna metoda.

| 2. | Po vsakem pretovarjanju na drugo plovilo ali z njega:






  2.1 | navedba „prejeto od“ ali „preneseno na“; |
| --- | --- | --- |

2.

Po vsakem pretovarjanju na drugo plovilo ali z njega:

2.1

navedba „prejeto od“ ali „preneseno na“;

| 2.2 | količina (v kilogramih žive teže) vsake pretovorjene vrste; |
| --- | --- |

2.2

količina (v kilogramih žive teže) vsake pretovorjene vrste;

| 2.3 | ime, zunanje identifikacijske črke in številke plovila, na katero ali s katerega se je pretovarjalo; |
| --- | --- |

2.3

ime, zunanje identifikacijske črke in številke plovila, na katero ali s katerega se je pretovarjalo;

| 2.4 | pretovarjanje trske ni dovoljeno. |
| --- | --- |

2.4

pretovarjanje trske ni dovoljeno.

| 3. | Po vsakem iztovarjanju v pristanišču EU:






  3.1 | ime pristanišča; |
| --- | --- | --- |

3.

Po vsakem iztovarjanju v pristanišču EU:

3.1

ime pristanišča;

| 3.2 | količina (v kilogramih žive teže) za vsako iztovorjeno vrsto. |
| --- | --- |

3.2

količina (v kilogramih žive teže) za vsako iztovorjeno vrsto.

| 4. | Po vsakem posredovanju informacij Evropski komisiji:






  4.1 | datum in ura prenosa; |
| --- | --- | --- |

4.

Po vsakem posredovanju informacij Evropski komisiji:

4.1

datum in ura prenosa;

| 4.2 | vrsta sporočila: „ulov ob vstopu“, „ulov ob izstopu“, „ulov“, „pretovarjanje“; |
| --- | --- |

4.2

vrsta sporočila: „ulov ob vstopu“, „ulov ob izstopu“, „ulov“, „pretovarjanje“;

| 4.3 | v primeru radijskega prenosa: ime radijske postaje. |
| --- | --- |

4.3

v primeru radijskega prenosa: ime radijske postaje.

---

PRILOGA III

INFORMACIJE, KI JIH KOMISIJI POSREDUJE PLOVILO TRETJE DRŽAVE, KI LOVI RIBE V VODAH EU

1.   Informacije, ki se posredujejo Evropski komisiji, in časovni razpored njihovega posredovanja:

| 1.1 | Vsakič, ko plovilo začne ribolovno potovanje (1) v vodah EU, pošlje sporočilo „ulov ob vstopu“, v katerem so podrobno navedeni:







  SR | m (2) | (= začetek zapisa) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Evropski komisiji) |
| SQ | m | (serijska številka sporočila v tekočem letu) |
| TM | m | COE (= „ulov ob vstopu“) |
| RC | m | (mednarodni radijski klicni znak) |
| TN | o (3) | (serijska številka ribolovnega potovanja v letu) |
| NA | o | (ime plovila) |
| IR | m | (država zastave kot državna koda ISO-3, ki ji po potrebi sledi posebna referenčna številka, če obstaja, kakor se uporablja v državi zastave) |
| XR | m | (zunanje identifikacijske črke; bočna številka plovila) |
| LT (4) | o (5) | (zemljepisna širina položaja plovila v času prenosa) |
| LG (4) | o (5) | (zemljepisna dolžina položaja plovila v času prenosa) |
| LI | o | (ocena zemljepisne širine položaja, kjer kapitan namerava začeti ribolov, stopinje ali decimalni prikaz) |
| LN | o | (ocena zemljepisne dolžine položaja, kjer kapitan namerava začeti ribolov, stopinje ali decimalni prikaz) |
| RA | m | (ustrezno območje ICES) |
| OB | m | (količina po vrstah na krovu, v skladišču, v parih po potrebi: koda FAO + živa teža v kilogramih, zaokrožena na najbližjih 100 kilogramov) |
| DA | m | (datum prenosa v obliki llllmmdd) |
| TI | m | (ura prenosa v obliki uumm) |
| MA | m | (ime kapitana plovila) |
| ER | m | (= konec zapisa) |

1.1

Vsakič, ko plovilo začne ribolovno potovanje (1) v vodah EU, pošlje sporočilo „ulov ob vstopu“, v katerem so podrobno navedeni:

SR

m (2)

(= začetek zapisa)

AD

m

XEU (= Evropski komisiji)

SQ

m

(serijska številka sporočila v tekočem letu)

TM

m

COE (= „ulov ob vstopu“)

RC

m

(mednarodni radijski klicni znak)

TN

o (3)

(serijska številka ribolovnega potovanja v letu)

NA

o

(ime plovila)

IR

m

(država zastave kot državna koda ISO-3, ki ji po potrebi sledi posebna referenčna številka, če obstaja, kakor se uporablja v državi zastave)

XR

m

(zunanje identifikacijske črke; bočna številka plovila)

LT (4)

o (5)

(zemljepisna širina položaja plovila v času prenosa)

LG (4)

o (5)

(zemljepisna dolžina položaja plovila v času prenosa)

LI

o

(ocena zemljepisne širine položaja, kjer kapitan namerava začeti ribolov, stopinje ali decimalni prikaz)

LN

o

(ocena zemljepisne dolžine položaja, kjer kapitan namerava začeti ribolov, stopinje ali decimalni prikaz)

RA

m

(ustrezno območje ICES)

OB

m

(količina po vrstah na krovu, v skladišču, v parih po potrebi: koda FAO + živa teža v kilogramih, zaokrožena na najbližjih 100 kilogramov)

DA

m

(datum prenosa v obliki llllmmdd)

TI

m

(ura prenosa v obliki uumm)

MA

m

(ime kapitana plovila)

ER

m

(= konec zapisa)

| 1.2 | Vsakič, ko plovilo konča ribolovno potovanje (1) v vodah EU, pošlje sporočilo „ulov ob izstopu“, v katerem so podrobno navedeni:







  SR | m | (= začetek zapisa) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Evropski komisiji) |
| SQ | m | (serijska številka sporočila tega plovila v tekočem letu) |
| TM | m | COX (= „ulov ob izstopu“) |
| RC | m | (mednarodni radijski klicni znak) |
| TN | o | (serijska številka ribolovnega potovanja v letu) |
| NA | o | (ime plovila) |
| IR | m | (država zastave kot državna koda ISO-3, ki ji po potrebi sledi posebna referenčna številka, če obstaja, kakor se uporablja v državi zastave) |
| XR | m | (zunanje identifikacijske črke; bočna številka plovila) |
| LT (6) | o (7) | (zemljepisna širina položaja plovila v času prenosa) |
| LG (6) | o (7) | (zemljepisna dolžina položaja plovila v času prenosa) |
| RA | m | (ustrezno območje ICES, kjer je bil ulov) |
| CA | m | (količina ulova po vrstah od zadnjega poročila, po potrebi v parih: koda FAO + živa teža v kilogramih, zaokrožena na najbližjih 100 kilogramov) |
| OB | o | (količina po vrstah na krovu, v skladišču, v parih po potrebi: koda FAO + živa teža v kilogramih, zaokrožena na najbližjih 100 kilogramov) |
| DF | o | (dnevi ribolova od zadnjega poročila) |
| DA | m | (datum prenosa v obliki llllmmdd) |
| TI | m | (ura prenosa v obliki uumm) |
| MA | m | (ime kapitana plovila) |
| ER | m | (= konec zapisa) |

1.2

Vsakič, ko plovilo konča ribolovno potovanje (1) v vodah EU, pošlje sporočilo „ulov ob izstopu“, v katerem so podrobno navedeni:

SR

m

(= začetek zapisa)

AD

m

XEU (= Evropski komisiji)

SQ

m

(serijska številka sporočila tega plovila v tekočem letu)

TM

m

COX (= „ulov ob izstopu“)

RC

m

(mednarodni radijski klicni znak)

TN

o

(serijska številka ribolovnega potovanja v letu)

NA

o

(ime plovila)

IR

m

(država zastave kot državna koda ISO-3, ki ji po potrebi sledi posebna referenčna številka, če obstaja, kakor se uporablja v državi zastave)

XR

m

(zunanje identifikacijske črke; bočna številka plovila)

LT (6)

o (7)

(zemljepisna širina položaja plovila v času prenosa)

LG (6)

o (7)

(zemljepisna dolžina položaja plovila v času prenosa)

RA

m

(ustrezno območje ICES, kjer je bil ulov)

CA

m

(količina ulova po vrstah od zadnjega poročila, po potrebi v parih: koda FAO + živa teža v kilogramih, zaokrožena na najbližjih 100 kilogramov)

OB

o

(količina po vrstah na krovu, v skladišču, v parih po potrebi: koda FAO + živa teža v kilogramih, zaokrožena na najbližjih 100 kilogramov)

DF

o

(dnevi ribolova od zadnjega poročila)

DA

m

(datum prenosa v obliki llllmmdd)

TI

m

(ura prenosa v obliki uumm)

MA

m

(ime kapitana plovila)

ER

m

(= konec zapisa)

| 1.3 | V tridnevnih presledkih, ki se začnejo tretji dan po prvem vstopu plovila v cone, navedene pod 1.1, pri lovu na sleda in skušo, in v tedenskih presledkih, ki se začnejo sedmi dan po prvem vstopu plovila v cone, navedene pod 1.1, pri lovu na vse vrste razen sleda in skuše, je treba poslati „poročilo o ulovu“, v katerem so podrobno navedeni:







  SR | m | (= začetek zapisa) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Evropski komisiji) |
| SQ | m | (serijska številka sporočila tega plovila v tekočem letu) |
| TM | m | CAT (= „poročilo o ulovu“) |
| RC | m | (mednarodni radijski klicni znak) |
| TN | o | (serijska številka ribolovnega potovanja v letu) |
| NA | o | (ime plovila) |
| IR | m | (država zastave kot državna koda ISO-3, ki ji po potrebi sledi posebna referenčna številka, če obstaja, kakor se uporablja v državi zastave) |
| XR | m | (zunanje identifikacijske črke; bočna številka plovila) |
| LT (8) | o (9) | (zemljepisna širina položaja plovila v času prenosa) |
| LG (8) | o (9) | (zemljepisna dolžina položaja plovila v času prenosa) |
| RA | M | (ustrezno območje ICES, kjer je bil ulov) |
| CA | m | (količina ulova po vrstah od zadnjega poročila, po potrebi v parih: koda FAO + živa teža v kilogramih, zaokrožena na najbližjih 100 kilogramov) |
| OB | o | (količina po vrstah na krovu, v skladišču, v parih po potrebi: koda FAO + živa teža v kilogramih, zaokrožena na najbližjih 100 kilogramov) |
| DF | o | (dnevi ribolova od zadnjega poročila) |
| DA | m | (datum prenosa v obliki llllmmdd) |
| TI | m | (ura prenosa v obliki uumm) |
| MA | m | (ime kapitana plovila) |
| ER | m | (= konec zapisa) |

1.3

V tridnevnih presledkih, ki se začnejo tretji dan po prvem vstopu plovila v cone, navedene pod 1.1, pri lovu na sleda in skušo, in v tedenskih presledkih, ki se začnejo sedmi dan po prvem vstopu plovila v cone, navedene pod 1.1, pri lovu na vse vrste razen sleda in skuše, je treba poslati „poročilo o ulovu“, v katerem so podrobno navedeni:

SR

m

(= začetek zapisa)

AD

m

XEU (= Evropski komisiji)

SQ

m

(serijska številka sporočila tega plovila v tekočem letu)

TM

m

CAT (= „poročilo o ulovu“)

RC

m

(mednarodni radijski klicni znak)

TN

o

(serijska številka ribolovnega potovanja v letu)

NA

o

(ime plovila)

IR

m

(država zastave kot državna koda ISO-3, ki ji po potrebi sledi posebna referenčna številka, če obstaja, kakor se uporablja v državi zastave)

XR

m

(zunanje identifikacijske črke; bočna številka plovila)

LT (8)

o (9)

(zemljepisna širina položaja plovila v času prenosa)

LG (8)

o (9)

(zemljepisna dolžina položaja plovila v času prenosa)

RA

M

(ustrezno območje ICES, kjer je bil ulov)

CA

m

(količina ulova po vrstah od zadnjega poročila, po potrebi v parih: koda FAO + živa teža v kilogramih, zaokrožena na najbližjih 100 kilogramov)

OB

o

(količina po vrstah na krovu, v skladišču, v parih po potrebi: koda FAO + živa teža v kilogramih, zaokrožena na najbližjih 100 kilogramov)

DF

o

(dnevi ribolova od zadnjega poročila)

DA

m

(datum prenosa v obliki llllmmdd)

TI

m

(ura prenosa v obliki uumm)

MA

m

(ime kapitana plovila)

ER

m

(= konec zapisa)

| 1.4 | Vedno, kadar se med sporočilom „ulov ob vstopu“ in sporočilom „ulov ob izstopu“ načrtuje pretovarjanje, je treba poleg sporočil „poročilo o ulovu“ najmanj 24 ur pred pretovarjanjem poslati dodatno sporočilo o „pretovarjanju“, v katerem so podrobno navedeni:







  SR | m | (= začetek zapisa) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Evropski komisiji) |
| SQ | m | (serijska številka sporočila tega plovila v tekočem letu) |
| TM | m | TRA (= „pretovarjanje“) |
| RC | m | (mednarodni radijski klicni znak) |
| TN | o | (serijska številka ribolovnega potovanja v letu) |
| NA | o | (ime plovila) |
| IR | m | (država zastave kot državna koda ISO-3, ki ji po potrebi sledi posebna referenčna številka, če obstaja, kakor se uporablja v državi zastave) |
| XR | m | (zunanje identifikacijske črke; bočna številka plovila) |
| KG | m | (količina po vrstah, natovorjenih ali raztovorjenih, v parih po potrebi: koda FAO + živa teža v kilogramih, zaokrožena na najbližjih 100 kilogramov) |
| TT | m | (mednarodni radijski klicni znak plovila prejemnika) |
| TF | m | (mednarodni radijski klicni znak plovila dajalca) |
| LT (10) | m/o (11)
   (12) | (predvidena zemljepisna širina položaja plovila, kjer se načrtuje pretovarjanje) |
| LG (10) | m/o (11)
   (12) | (predvidena zemljepisna dolžina položaja plovila, kjer se načrtuje pretovarjanje) |
| PD | m | (predviden datum načrtovanega pretovarjanja) |
| PT | m | (predvidena ura načrtovanega pretovarjanja) |
| DA | m | (datum prenosa v obliki llllmmdd) |
| TI | m | (ura prenosa v obliki uumm) |
| MA | m | (ime kapitana plovila) |
| ER | m | (= konec zapisa) |

1.4

Vedno, kadar se med sporočilom „ulov ob vstopu“ in sporočilom „ulov ob izstopu“ načrtuje pretovarjanje, je treba poleg sporočil „poročilo o ulovu“ najmanj 24 ur pred pretovarjanjem poslati dodatno sporočilo o „pretovarjanju“, v katerem so podrobno navedeni:

SR

m

(= začetek zapisa)

AD

m

XEU (= Evropski komisiji)

SQ

m

(serijska številka sporočila tega plovila v tekočem letu)

TM

m

TRA (= „pretovarjanje“)

RC

m

(mednarodni radijski klicni znak)

TN

o

(serijska številka ribolovnega potovanja v letu)

NA

o

(ime plovila)

IR

m

(država zastave kot državna koda ISO-3, ki ji po potrebi sledi posebna referenčna številka, če obstaja, kakor se uporablja v državi zastave)

XR

m

(zunanje identifikacijske črke; bočna številka plovila)

KG

m

(količina po vrstah, natovorjenih ali raztovorjenih, v parih po potrebi: koda FAO + živa teža v kilogramih, zaokrožena na najbližjih 100 kilogramov)

TT

m

(mednarodni radijski klicni znak plovila prejemnika)

TF

m

(mednarodni radijski klicni znak plovila dajalca)

LT (10)

m/o (11)
   (12)

(predvidena zemljepisna širina položaja plovila, kjer se načrtuje pretovarjanje)

LG (10)

m/o (11)
   (12)

(predvidena zemljepisna dolžina položaja plovila, kjer se načrtuje pretovarjanje)

PD

m

(predviden datum načrtovanega pretovarjanja)

PT

m

(predvidena ura načrtovanega pretovarjanja)

DA

m

(datum prenosa v obliki llllmmdd)

TI

m

(ura prenosa v obliki uumm)

MA

m

(ime kapitana plovila)

ER

m

(= konec zapisa)

2.   Oblika sporočila

Kadar se ne uporablja točka 3.3 spodaj, se posredujejo informacije iz točke 1 zgoraj, pri tem se upošteva kode in razvrščanje podatkov, kot je določeno zgoraj, predvsem

| — | besedilo „VRONT“ mora biti v vrstici z navedbo zadeve sporočila, |
| --- | --- |

—

besedilo „VRONT“ mora biti v vrstici z navedbo zadeve sporočila,

| — | vsaka podatkovna postavka mora biti v novi vrstici, |
| --- | --- |

—

vsaka podatkovna postavka mora biti v novi vrstici,

| — | pred vsakim podatkom je navedena koda in med posameznimi podatki so presledki. |
| --- | --- |

—

pred vsakim podatkom je navedena koda in med posameznimi podatki so presledki.

Primer (z izmišljenimi podatki):

| SR | |
| --- | --- |
| AD | XEU |
| SQ | 1 |
| TM | COE |
| RC | IRCS |
| TN | 1 |
| NA | PRIMER IMENA PLOVILA |
| IR | NOR |
| XR | PO 12345 |
| LT | +65,321 |
| LG | –21,123 |
| RA | 04A. |
| OB | COD 100 HAD 300 |
| DA | 20051004 |
| MA | PRIMER IMENA KAPITANA |
| TI | 1315 |
| ER | |

SR

AD

XEU

SQ

1

TM

COE

RC

IRCS

TN

1

NA

PRIMER IMENA PLOVILA

IR

NOR

XR

PO 12345

LT

+65,321

LG

–21,123

RA

04A.

OB

COD 100 HAD 300

DA

20051004

MA

PRIMER IMENA KAPITANA

TI

1315

ER

3.   Shema sporočila

| 3.1 | Plovilo posreduje informacije iz točke 1 Evropski komisiji v Bruselj po teleksu (SAT COM C 420599543 FISH), elektronski pošti (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) ali prek ene od radijskih postaj, naštetih v točki 4 spodaj, in v obliki, določeni v točki 2. |
| --- | --- |

3.1

Plovilo posreduje informacije iz točke 1 Evropski komisiji v Bruselj po teleksu (SAT COM C 420599543 FISH), elektronski pošti (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) ali prek ene od radijskih postaj, naštetih v točki 4 spodaj, in v obliki, določeni v točki 2.

| 3.2 | Če plovilo zaradi višje sile ne more poslati sporočila, ga lahko v njegovem imenu pošlje drugo plovilo. |
| --- | --- |

3.2

Če plovilo zaradi višje sile ne more poslati sporočila, ga lahko v njegovem imenu pošlje drugo plovilo.

| 3.3 | Če ima država zastave tehnične zmogljivosti za pošiljanje vseh zgoraj navedenih sporočil in vsebin v imenu svojih plovil, ki izvajajo ribolov, v tako imenovani obliki NAF, lahko navedena država zastave po dvostranskem sporazumu med državo zastave in Komisijo posreduje te informacije Evropski komisiji v Bruselj preko zavarovanega protokola za pošiljanje. V tem primeru se pošiljki kot nekakšna ovojnica dodajo nekatere dodatne informacije (po informacijah AD).







  FR | m | (od; državna koda ISO-3 države stranke) |
| --- | --- | --- | --- |
| RN | m | (serijska številka zapisa za ustrezno leto) |
| RD | m | (datum prenosa v obliki llllmmdd) |
| RT | m | (ura prenosa v obliki uumm) |

3.3

Če ima država zastave tehnične zmogljivosti za pošiljanje vseh zgoraj navedenih sporočil in vsebin v imenu svojih plovil, ki izvajajo ribolov, v tako imenovani obliki NAF, lahko navedena država zastave po dvostranskem sporazumu med državo zastave in Komisijo posreduje te informacije Evropski komisiji v Bruselj preko zavarovanega protokola za pošiljanje. V tem primeru se pošiljki kot nekakšna ovojnica dodajo nekatere dodatne informacije (po informacijah AD).

FR

m

(od; državna koda ISO-3 države stranke)

RN

m

(serijska številka zapisa za ustrezno leto)

RD

m

(datum prenosa v obliki llllmmdd)

RT

m

(ura prenosa v obliki uumm)

Primer (s podatki zgoraj):

//SR//AD/XEU//FR/NOR//RN/5//RD/20051004//RT/1320//SQ/1//TM/COE//RC/IRCS//TN/1//NA/PRIMER IMENA PLOVILA//IR/NOR//XR/PO 12345//LT/+65 321//LG/-21 123//RA/04A.//OB/COD 100 HAD 300//DA/20051004//TI/1315//MA/PRIMER IMENA KAPITANA//ER//

Država zastave nato prejme „povratno sporočilo“, v katerem je navedeno:

| SR | m | (= začetek zapisa) |
| --- | --- | --- |
| AD | m | (državna koda ISO-3 države zastave) |
| FR | m | XEU (= Evropski komisiji) |
| RN | m | (serijska številka sporočila v tekočem letu, za katerega se pošilja „povratno sporočilo“) |
| TM | m | RET (= „povratno“) |
| SQ | m | (serijska številka prvotnega sporočila tega plovila v tekočem letu) |
| RC | m | (mednarodni radijski klicni znak, naveden v prvotnem sporočilu) |
| RS | m | (povratni status ACK ali NAK) |
| RE | m | (povratna številka napake) |
| DA | m | (datum prenosa v obliki llllmmdd) |
| TI | m | (ura prenosa v obliki uumm) |
| ER | m | (= konec zapisa) |

SR

m

(= začetek zapisa)

AD

m

(državna koda ISO-3 države zastave)

FR

m

XEU (= Evropski komisiji)

RN

m

(serijska številka sporočila v tekočem letu, za katerega se pošilja „povratno sporočilo“)

TM

m

RET (= „povratno“)

SQ

m

(serijska številka prvotnega sporočila tega plovila v tekočem letu)

RC

m

(mednarodni radijski klicni znak, naveden v prvotnem sporočilu)

RS

m

(povratni status ACK ali NAK)

RE

m

(povratna številka napake)

DA

m

(datum prenosa v obliki llllmmdd)

TI

m

(ura prenosa v obliki uumm)

ER

m

(= konec zapisa)

4.   Ime radijske postaje

| Ime radijske postaje | Klicni znak radijske postaje |
| --- | --- |
| Lyngby | OXZ |
| Land’s End | GLD |
| Valentia | EJK |
| Malin Head | EJM |
| Torshavn | OXJ |
| Bergen | LGN |
| Farsund | LGZ |
| Florø | LGL |
| Rogaland | LGQ |
| Tjøme | LGT |
| Ålesund | LGA |
| Ørlandet | LFO |
| Bodø | LPG |
| Svalbard | LGS |
| Stockholm Radio | STOCKHOLM RADIO |
| Turku | OFK |

Ime radijske postaje

Klicni znak radijske postaje

Lyngby

OXZ

Land’s End

GLD

Valentia

EJK

Malin Head

EJM

Torshavn

OXJ

Bergen

LGN

Farsund

LGZ

Florø

LGL

Rogaland

LGQ

Tjøme

LGT

Ålesund

LGA

Ørlandet

LFO

Bodø

LPG

Svalbard

LGS

Stockholm Radio

STOCKHOLM RADIO

Turku

OFK

5.   Kode, ki se uporabljajo za označevanje vrst

| Sluzoglavka (Beryx spp.) | ALF |
| --- | --- |
| Ameriška morska plošča (Hippoglossoides platessoides) | PLA |
| Sardon (Engraulis encrasicolus) | ANE |
| Morska spaka (Lophius spp.) | ANF |
| Srebrenka (Argentina silus) | ARU |
| Kostanjevka (Brama brama) | POA |
| Morski pes orjak (Cetorinhus maximus) | BSK |
| Črni morski meč (Aphanopus carbo) | BSF |
| Modri leng (Molva dypterygia) | BLI |
| Sinji mol (Micromesistius poutassou) | WHB |
| Kroyerjeva kozica (Xiphopenaeus kroyeri) | BOB |
| Trska (Gadus morhua) | COD |
| Navadna peščena kozica (Crangon crangon) | CSH |
| Lignji (Loligo spp.) | SQC |
| Trnež (Squalus acanthias) | DGS |
| Tabinje (Phycis spp.) | FOR |
| Grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides) | GHL |
| Vahnja (Melanogrammus aeglefinus) | HAD |
| Oslič (Merluccius merluccius) | HKE |
| Navadni jezik (Hippoglossus hippoglossus) | HAL |
| Atlantski sled (Clupea harengus) | HER |
| Šur (Trachurus trachurus) | HOM |
| Leng (Molva molva) | LIN |
| Skuša (Scomber scombrus) | MAC |
| Krilati romb (Lepidorhombus spp.) | LEZ |
| Severna kozica (Pandalus borealis) | PRA |
| Škamp (Nephrops norvegicus) | NEP |
| Norveški molič (Trisopterus esmarkii) | NOP |
| Oranžna sluzoglavka (Hoplostethus atlanticus) | ORY |
| Drugo | OTH |
| Morska plošča (Pleuronectes platessa) | PLE |
| Polak (Pollachius pollachius) | POL |
| Atlantski morski pes (Lamma nasus) | POR |
| Rdeči okuni (Sebastes spp.) | RED |
| Okati ribon (Pagellus bogaraveo) | SBR |
| Okroglonosi repak (Coryphaenoides rupestris) | RNG |
| Saj (Pollachius virens) | POK |
| Losos (Salmo salar) | SAL |
| Prava peščenka (Ammodytes spp.) | SAN |
| Sardela (Sardina pilchardus) | PIL |
| Morski pes (Selachii, Pleurotremata) | SKH |
| Kozice (Penaeidae) | PEZ |
| Papalina (Sprattus sprattus) | SPR |
| Kratkoplavuti lignji (Illex spp.) | SQX |
| Tun (Thunnidae) | TUN |
| Morski menek (Brosme brosme) | USK |
| Mol (Merlangus merlangus) | WHG |
| Rumenorepa limanda (Limanda ferruginea) | YEL |

Sluzoglavka (Beryx spp.)

ALF

Ameriška morska plošča (Hippoglossoides platessoides)

PLA

Sardon (Engraulis encrasicolus)

ANE

Morska spaka (Lophius spp.)

ANF

Srebrenka (Argentina silus)

ARU

Kostanjevka (Brama brama)

POA

Morski pes orjak (Cetorinhus maximus)

BSK

Črni morski meč (Aphanopus carbo)

BSF

Modri leng (Molva dypterygia)

BLI

Sinji mol (Micromesistius poutassou)

WHB

Kroyerjeva kozica (Xiphopenaeus kroyeri)

BOB

Trska (Gadus morhua)

COD

Navadna peščena kozica (Crangon crangon)

CSH

Lignji (Loligo spp.)

SQC

Trnež (Squalus acanthias)

DGS

Tabinje (Phycis spp.)

FOR

Grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides)

GHL

Vahnja (Melanogrammus aeglefinus)

HAD

Oslič (Merluccius merluccius)

HKE

Navadni jezik (Hippoglossus hippoglossus)

HAL

Atlantski sled (Clupea harengus)

HER

Šur (Trachurus trachurus)

HOM

Leng (Molva molva)

LIN

Skuša (Scomber scombrus)

MAC

Krilati romb (Lepidorhombus spp.)

LEZ

Severna kozica (Pandalus borealis)

PRA

Škamp (Nephrops norvegicus)

NEP

Norveški molič (Trisopterus esmarkii)

NOP

Oranžna sluzoglavka (Hoplostethus atlanticus)

ORY

Drugo

OTH

Morska plošča (Pleuronectes platessa)

PLE

Polak (Pollachius pollachius)

POL

Atlantski morski pes (Lamma nasus)

POR

Rdeči okuni (Sebastes spp.)

RED

Okati ribon (Pagellus bogaraveo)

SBR

Okroglonosi repak (Coryphaenoides rupestris)

RNG

Saj (Pollachius virens)

POK

Losos (Salmo salar)

SAL

Prava peščenka (Ammodytes spp.)

SAN

Sardela (Sardina pilchardus)

PIL

Morski pes (Selachii, Pleurotremata)

SKH

Kozice (Penaeidae)

PEZ

Papalina (Sprattus sprattus)

SPR

Kratkoplavuti lignji (Illex spp.)

SQX

Tun (Thunnidae)

TUN

Morski menek (Brosme brosme)

USK

Mol (Merlangus merlangus)

WHG

Rumenorepa limanda (Limanda ferruginea)

YEL

6.   Kode, ki se uporabljajo za označevanje območij

| 02A. | razdelek ICES IIa – Norveško morje |
| --- | --- |
| 02B. | razdelek ICES IIb – Spitzbergi in Bear Island |
| 03A. | razdelek ICES IIIa – Skagerrak in Kattegat |
| 03B. | razdelek ICES IIIb – Øresund |
| 03C. | razdelek ICES IIIc – ožini Belt |
| 03D. | razdelek ICES IIId – Baltsko morje |
| 04A. | razdelek ICES IVa – severni del Severnega morja |
| 04B. | razdelek ICES IVb – osrednji del Severnega morja |
| 04C. | razdelek ICES IVc – južni del Severnega morja |
| 05A. | razdelek ICES Va – ribolovna območja na Islandiji |
| 05B. | razdelek ICES Vb1, Vb2 – fersko območje |
| 06A. | razdelek ICES VIa – severozahodna obala Škotske in Severne Irske |
| 06B. | razdelek ICES VIb – Rockall |
| 07A. | razdelek ICES VIIa – Irsko morje |
| 07B. | razdelek ICES VIIb – zahodno od Irske |
| 07C. | razdelek ICES VIIc – Porcupine Bank |
| 07D. | razdelek ICES VIId – vzhodni Rokavski preliv |
| 07E. | razdelek ICES VIIe – zahodni Rokavski preliv |
| 07F. | razdelek ICES VIIf – Bristolski zaliv |
| 07G. | razdelek ICES VIIg – severni del Keltskega morja |
| 07H. | razdelek ICES VIIh – južni del Keltskega morja |
| 07J. | razdelek ICES VIIj – jugozahodno od Irske – vzhodni del |
| 07K. | razdelek ICES VIIk – jugozahodno od Irske – zahodni del |
| 08A. | razdelek ICES VIIIa – Biskajski zaliv – severni del |
| 08B. | razdelek ICES VIIIb – Biskajski zaliv – osrednji del |
| 08C. | razdelek ICES VIIIc – Biskajski zaliv – južni del |
| 08D. | razdelek ICES VIIId – Biskajski zaliv – eksteritorialni del |
| 08E. | razdelek ICES VIIIe – Biskajski zaliv – zahodni del zaliva |
| 09A. | razdelek ICES IXa – portugalske vode – vzhodni del |
| 09B. | razdelek ICES IXb – portugalske vode – zahodni del |
| 14A. | razdelek ICES XIVa – severovzhodna Grenlandija |
| 14B. | razdelek ICES XIVa – jugovzhodna Grenlandija |

02A.

razdelek ICES IIa – Norveško morje

02B.

razdelek ICES IIb – Spitzbergi in Bear Island

03A.

razdelek ICES IIIa – Skagerrak in Kattegat

03B.

razdelek ICES IIIb – Øresund

03C.

razdelek ICES IIIc – ožini Belt

03D.

razdelek ICES IIId – Baltsko morje

04A.

razdelek ICES IVa – severni del Severnega morja

04B.

razdelek ICES IVb – osrednji del Severnega morja

04C.

razdelek ICES IVc – južni del Severnega morja

05A.

razdelek ICES Va – ribolovna območja na Islandiji

05B.

razdelek ICES Vb1, Vb2 – fersko območje

06A.

razdelek ICES VIa – severozahodna obala Škotske in Severne Irske

06B.

razdelek ICES VIb – Rockall

07A.

razdelek ICES VIIa – Irsko morje

07B.

razdelek ICES VIIb – zahodno od Irske

07C.

razdelek ICES VIIc – Porcupine Bank

07D.

razdelek ICES VIId – vzhodni Rokavski preliv

07E.

razdelek ICES VIIe – zahodni Rokavski preliv

07F.

razdelek ICES VIIf – Bristolski zaliv

07G.

razdelek ICES VIIg – severni del Keltskega morja

07H.

razdelek ICES VIIh – južni del Keltskega morja

07J.

razdelek ICES VIIj – jugozahodno od Irske – vzhodni del

07K.

razdelek ICES VIIk – jugozahodno od Irske – zahodni del

08A.

razdelek ICES VIIIa – Biskajski zaliv – severni del

08B.

razdelek ICES VIIIb – Biskajski zaliv – osrednji del

08C.

razdelek ICES VIIIc – Biskajski zaliv – južni del

08D.

razdelek ICES VIIId – Biskajski zaliv – eksteritorialni del

08E.

razdelek ICES VIIIe – Biskajski zaliv – zahodni del zaliva

09A.

razdelek ICES IXa – portugalske vode – vzhodni del

09B.

razdelek ICES IXb – portugalske vode – zahodni del

14A.

razdelek ICES XIVa – severovzhodna Grenlandija

14B.

razdelek ICES XIVa – jugovzhodna Grenlandija

---

(1)  Ribolovno potovanje pomeni potovanje, ki se začne, ko plovilo, ki namerava ribariti, vstopi v cono 200 navtičnih milj od obale držav članic Skupnosti, za katero veljajo pravila Skupnosti o ribištvu, in konča, ko plovilo zapusti navedeno cono.

(2)  m = obvezno.

(3)  o = neobvezno.

(4)  LT, LG: morata biti določeni kot decimalni števili, tri številke za decimalno vejico.

(5)  Neobvezno, če ima plovilo satelitsko sledenje.

(6)  LT, LG: morata biti določeni kot decimalni števili, tri številke za decimalno vejico.

(7)  Neobvezno, če ima plovilo satelitsko sledenje.

(8)  LT, LG: morata biti določeni kot decimalni števili, tri številke za decimalno vejico.

(9)  Neobvezno, če ima plovilo satelitsko sledenje.

(10)  LT, LG: morata biti določeni kot decimalni števili, tri številke za decimalno vejico.

(11)  Neobvezno, če ima plovilo satelitsko sledenje.

(12)  Neobvezno za plovilo prejemnika.

---

PRILOGA IV

DOLOČBE ZA PLOVILA TRETJIH DRŽAV, KI NAČRTUJEJO RIBOLOV SINJEGA MOLA IN SKUŠE V VODAH EU

DEL I

Določbe za plovila tretjih držav, ki načrtujejo ribolov sinjega mola v vodah EU

| (a) | Plovila, ki imajo ulov že na krovu, lahko začnejo s svojim ribolovnim potovanjem šele potem, ko prejmejo dovoljenje od pristojnih organov zadevne obalne države članice. Vsaj štiri ure pred vstopom v vode EU obvesti kapitan plovila ustrezni center za spremljanje ribištva:






  (i) | Združeno kraljestvo (Edinburgh) po elektronski pošti na naslednji naslov: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk ali po telefonu (+ 44 1312719700) ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Plovila, ki imajo ulov že na krovu, lahko začnejo s svojim ribolovnim potovanjem šele potem, ko prejmejo dovoljenje od pristojnih organov zadevne obalne države članice. Vsaj štiri ure pred vstopom v vode EU obvesti kapitan plovila ustrezni center za spremljanje ribištva:

(i)

Združeno kraljestvo (Edinburgh) po elektronski pošti na naslednji naslov: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk ali po telefonu (+ 44 1312719700) ali

| (ii) | Irska (Haulbowline) po elektronski pošti na naslov: nscstaff@eircom.net ali po telefonu (+ 353 872365998). |
| --- | --- |

(ii)

Irska (Haulbowline) po elektronski pošti na naslov: nscstaff@eircom.net ali po telefonu (+ 353 872365998).

V obvestilu mora biti navedeno ime, mednarodni radijski klicni znak ter črke in številke pristanišča (PLN) plovila, skupna količina po vrstah na krovu in položaj (zemljepisno dolžino/širino), kjer kapitan ocenjuje, da bo plovilo vstopilo v vode EU, ter območje, kjer namerava začeti ribolov. Plovilo ne začne z ribolovom, dokler ne prejme potrdila o prejetju obvestila in navodil kapitanu, ali se bo plovilo inšpekcijsko pregledalo. Vsako potrdilo ima enotno številko dovoljenja, ki jo mora kapitan obdržati do konca ribolovnega potovanja.

Ne glede na inšpekcijski pregled, ki se lahko opravi na morju, lahko pristojni organi v utemeljenih okoliščinah od kapitana zahtevajo, da se plovilo inšpekcijsko pregleda v pristanišču.

| (b) | Plovila, ki vstopijo v vode EU brez ulova na krovu, so izvzeta iz zahtev iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

Plovila, ki vstopijo v vode EU brez ulova na krovu, so izvzeta iz zahtev iz točke (a).

| (c) | Ribolovnega potovanja je konec, kadar plovilo zapusti vode EU ali vpluje v pristanišče EU, kjer se celoten ulov raztovori.
  Plovila zapustijo vode EU šele, ko plujejo skozi eno od naslednjih nadzornih poti:






  A. | pravokotnik ICES 48 E2 v coni VIa; |
| --- | --- | --- |

(c)

Ribolovnega potovanja je konec, kadar plovilo zapusti vode EU ali vpluje v pristanišče EU, kjer se celoten ulov raztovori.

Plovila zapustijo vode EU šele, ko plujejo skozi eno od naslednjih nadzornih poti:

A.

pravokotnik ICES 48 E2 v coni VIa;

| B. | pravokotnik ICES 46 E6 v coni IVa; |
| --- | --- |

B.

pravokotnik ICES 46 E6 v coni IVa;

| C. | pravokotniki ICES 48 E8, 49 E8 ali 50 E8 v coni IVa. |
| --- | --- |

C.

pravokotniki ICES 48 E8, 49 E8 ali 50 E8 v coni IVa.

Kapitan plovila obvesti center za spremljanje ribištva v Edinburgu vsaj štiri ure pred vstopom v enega od zgoraj navedenih nadzornih poti, in sicer po elektronski pošti ali telefonu, kakor je določeno v točki (a)(i). V obvestilu mora biti navedeno ime, mednarodni radijski klicni znak ter črke in številke pristanišča (PLN) plovila, skupna količina po vrstah na krovu in nadzorna pot, skozi katero namerava plovilo pluti.

Plovilo ne zapusti območja znotraj nadzorne poti, dokler ne prejme potrdila o prejetju obvestila in navodil kapitanu, ali se bo plovilo inšpekcijsko pregledalo. Vsako potrdilo ima enotno številko dovoljenja, ki jo mora kapitan obdržati, dokler plovilo ne zapusti voda Skupnosti.

Ne glede na inšpekcijski pregled, ki se lahko opravi na morju, lahko pristojni organi v utemeljenih okoliščinah od kapitana zahtevajo, da se plovilo inšpekcijsko pregleda v pristanišču Lerwick ali Scrabster.

DEL II

Določbe za plovila tretjih držav, ki načrtujejo ribolov skuše v vodah EU

| (a) | Plovila lahko začnejo s svojim ribolovnim potovanjem šele, ko prejmejo dovoljenje od pristojnih organov zadevne obalne države članice. Takšna plovila vstopijo v vode EU šele, ko plujejo skozi eno od naslednjih nadzornih območij: | ICES pravokotnik 48 E2 v razdelku VIa; |
| --- | --- | --- |

(a)

Plovila lahko začnejo s svojim ribolovnim potovanjem šele, ko prejmejo dovoljenje od pristojnih organov zadevne obalne države članice. Takšna plovila vstopijo v vode EU šele, ko plujejo skozi eno od naslednjih nadzornih območij:

ICES pravokotnik 48 E2 v razdelku VIa;

| | ICES pravokotnik 50 F1 v razdelku IVa; |
| --- | --- |

ICES pravokotnik 50 F1 v razdelku IVa;

| | ICES pravokotnik 46 F1 v razdelku IVa. |
| --- | --- |

ICES pravokotnik 46 F1 v razdelku IVa.

Vsaj štiri ure pred vstopom v eno od nadzornih območij kapitan plovila ob vstopu v vode EU stopi v stik s centrom za nadzor ribištva Združenega kraljestva (v Edinburgu) prek e-pošte na naslednji naslov: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk ali po telefonu (+ 44 1312719700).

V obvestilu mora biti navedeno ime, mednarodni radijski klicni znak ter črke in številke pristanišča (PLN) plovila, skupna količina po vrstah na krovu in nadzorno območje, prek katerega bo plovilo vstopilo v vode EU. Plovilo ne začne z ribolovom, dokler ne prejme potrdila o prejetju obvestila in navodil kapitanu, ali se bo plovilo inšpekcijsko pregledalo. Vsako potrdilo ima enotno številko dovoljenja, ki jo mora kapitan obdržati do konca ribolovnega potovanja.

| (b) | Plovila, ki vstopijo v vode EU brez ulova na krovu, so izvzeta iz zahtev iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

Plovila, ki vstopijo v vode EU brez ulova na krovu, so izvzeta iz zahtev iz točke (a).

| (c) | Ribolovnega potovanja je konec, kadar plovilo zapusti vode EU ali vpluje v pristanišče EU, kjer se celoten ulov raztovori.
  Plovila zapustijo vode EU šele, ko plujejo skozi eno od nadzornih območij.
  Ko plovilo zapusti vode EU, kapitan plovila obvesti center za spremljanje ribištva v Edinburghu vsaj dve uri pred vstopom v enega od nadzornih območij, in sicer prek e-pošte ali po telefonu, kakor je določeno v točki (a).
  V obvestilu mora biti navedeno ime, mednarodni radijski klicni znak ter črke in številke pristanišča (PLN) plovila, skupna količina po vrstah na krovu in nadzorno območje, skozi katero namerava plovilo pluti. Plovilo ne zapusti nadzornega območja, dokler ne prejme potrdila o prejetju obvestila in navodil kapitanu, ali se bo plovilo inšpekcijsko pregledalo. Vsako potrdilo ima enotno številko dovoljenja, ki jo mora kapitan obdržati, dokler plovilo ne zapusti voda EU. |
| --- | --- |

(c)

Ribolovnega potovanja je konec, kadar plovilo zapusti vode EU ali vpluje v pristanišče EU, kjer se celoten ulov raztovori.

Plovila zapustijo vode EU šele, ko plujejo skozi eno od nadzornih območij.

Ko plovilo zapusti vode EU, kapitan plovila obvesti center za spremljanje ribištva v Edinburghu vsaj dve uri pred vstopom v enega od nadzornih območij, in sicer prek e-pošte ali po telefonu, kakor je določeno v točki (a).

V obvestilu mora biti navedeno ime, mednarodni radijski klicni znak ter črke in številke pristanišča (PLN) plovila, skupna količina po vrstah na krovu in nadzorno območje, skozi katero namerava plovilo pluti. Plovilo ne zapusti nadzornega območja, dokler ne prejme potrdila o prejetju obvestila in navodil kapitanu, ali se bo plovilo inšpekcijsko pregledalo. Vsako potrdilo ima enotno številko dovoljenja, ki jo mora kapitan obdržati, dokler plovilo ne zapusti voda EU.

---

| 11.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 61/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 61/24

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 202/2010

z dne 10. marca 2010

o spremembi Uredbe (ES) št. 6/2003 o diseminaciji statističnih podatkov o prevozu blaga po cesti

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 z dne 25. maja 1998 o statističnih poročilih v zvezi s cestnim prevozom blaga (1) in zlasti člena 6 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Statistične podatke o prevozu blaga po cesti iz Uredbe (ES) št. 1172/98 je treba izkoristiti v največji možni meri in pri tem upoštevati zaupnost posameznih podatkovnih zapisov. |
| --- | --- |

(1)

Statistične podatke o prevozu blaga po cesti iz Uredbe (ES) št. 1172/98 je treba izkoristiti v največji možni meri in pri tem upoštevati zaupnost posameznih podatkovnih zapisov.

| (2) | Z Uredbo Komisije (ES) št. 833/2007 o prenehanju prehodnega obdobja iz Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 (2) so na voljo podrobni podatki o državi porekla in namembni državi za notranje in mednarodne cestne tovorne tokove od leta 2008 naprej. |
| --- | --- |

(2)

Z Uredbo Komisije (ES) št. 833/2007 o prenehanju prehodnega obdobja iz Uredbe Sveta (ES) št. 1172/98 (2) so na voljo podrobni podatki o državi porekla in namembni državi za notranje in mednarodne cestne tovorne tokove od leta 2008 naprej.

| (3) | Državam članicam je treba dati na voljo podatke o državi porekla in namembni državi, da se lahko izpopolni statistično zajetje cestnega prevoza na nacionalni ravni. |
| --- | --- |

(3)

Državam članicam je treba dati na voljo podatke o državi porekla in namembni državi, da se lahko izpopolni statistično zajetje cestnega prevoza na nacionalni ravni.

| (4) | Raziskovalci in znanstvena skupnost na splošno morajo v znanstvene namene imeti dostop do podatkov, poslanih Komisiji (Eurostatu) na podlagi Uredbe (ES) št. 1172/98, v skladu z načelom iz Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o evropski statistiki. |
| --- | --- |

(4)

Raziskovalci in znanstvena skupnost na splošno morajo v znanstvene namene imeti dostop do podatkov, poslanih Komisiji (Eurostatu) na podlagi Uredbe (ES) št. 1172/98, v skladu z načelom iz Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3) o evropski statistiki.

| (5) | Uredbo (ES) št. 6/2003 (4) je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbo (ES) št. 6/2003 (4) je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga k Uredbi (ES) št. 6/2003 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta odredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 163, 6.6.1998, str. 1.

1

(2)  UL L 185, 17.7.2007, str. 9.

2

(3)  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

3

(4)  UL L 1, 4.1.2003, str. 45.

4

---

PRILOGA

„PRILOGA

SEZNAM TABEL ZA DISEMINACIJO

A.   Kontinuiteta obstoječih tabel

Za ohranitev kontinuitete lahko Komisija (Eurostat) diseminira obstoječe tabele.

B.   Glavne tabele

Naslednja skupina tabel in njene podskupine se lahko diseminirajo.

| Tabela | Opis
  Opomba 1 | Referenčno obdobje | Enote
  Opomba 2 | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1 | Povzetek dejavnosti po vrsti operacije in vrsti prevoza | leto, četrtletje | 1 000 t
  milijoni tkm
  vozni km | opomba 3 |
| B2 | Prevoz po vrsti operacije | leto, četrtletje | 1 000 t
  milijoni tkm | opomba 3 |
| B3 | Prevoz po vrsti blaga | leto | 1 000 t
  milijoni tkm | |
| B4.1 | Mednarodni prevoz po državi nakladanja in razkladanja (skupaj vse države poročevalke) | leto | 1 000 t
  milijoni tkm | |
| B4.2 | Kot pri tabeli B4.1, vendar z dodatno razčlenitvijo po vrsti blaga | leto | 1 000 t
  milijoni tkm | |
| B4.3 | Mednarodni prevoz po državi nakladanja in razkladanja (z razčlenitvijo po državi poročevalki) | leto | 1 000 t
  milijoni tkm | |
| B4.4 | Kot pri tabeli B4.3, vendar z dodatno razčlenitvijo po vrsti blaga | leto | 1 000 t
  milijoni tkm | |
| B5.1 | Prevoz po regiji nakladanja | leto | 1 000 t
  milijoni tkm
  premiki | opomba 4 |
| B5.2 | Prevoz po regiji razkladanja | leto | 1 000 t
  milijoni tkm
  premiki | opomba 4 |
| B6.1 | Prevoz glede na razdaljo | leto | 1 000 t
  milijoni tkm
  milijoni voznih km
  premiki | |
| B6.2 | Kot pri tabeli B6.1, vendar z dodatno razčlenitvijo po vrsti blaga | leto | 1 000 t
  milijoni tkm
  milijoni voznih km
  premiki | |
| B7 | Prevoz po konfiguraciji osi | leto | milijoni tkm
  milijoni voznih km
  premiki | |
| B8 | Prevoz po starosti vozila | leto | milijoni tkm
  milijoni voznih km
  premiki | |
| B9 | Prevoz po največji dovoljeni teži vozila | leto | milijoni tkm
  milijoni voznih km
  premiki | |
| B10 | Prevoz po nosilnosti vozila | leto | milijoni tkm
  milijoni voznih km
  premiki | |
| B11 | Prevoz po vrsti dejavnosti NACE | leto | milijoni tkm
  milijoni voznih km
  premiki | |
| B12 | Premiki vozil, polnih in praznih | leto | milijoni voznih km
  premiki | |
| B13.1 | Premiki tranzitnih vozil po tranzitnih državah, po vožnjah s polnimi/praznimi vozili, po največji dovoljeni teži vozila (skupaj vse države poročevalke) | leto, četrtletje | 1 000 t
  premiki | |
| B13.2 | Premiki tranzitnih vozil po tranzitnih državah (z razčlenitvijo po državi poročevalki) | leto | 1 000 t
  premiki | |
| B14 | Prevoz nevarnega blaga, po vrsti nevarnega blaga | leto | milijoni tkm
  milijoni voznih km
  premiki | |
| B15 | Prevoz po vrsti tovora | leto | milijoni tkm
  milijoni voznih km
  premiki | |
| B16 | Prevoz po vrsti tovora in razdalji | leto | 1 000 t
  milijoni tkm
  milijoni voznih km
  premiki | |
| B17 | Notranji prevoz po regiji nakladanja in razkladanja po državi poročevalki | leto | 1 000 t
  milijoni tkm
  premiki | opomba 5 |
| B18 | Mednarodni prevoz po regiji nakladanja in razkladanja (skupaj vse države poročevalke) | leto | 1 000 t
  milijoni tkm
  premiki | opomba 6 |
| Opomba 1: | Če ni drugače navedeno, tabele vključujejo razčlenitev po državi poročevalki. |

Tabela

Opis

Opomba 1

Referenčno obdobje

Enote

Opomba 2

Opombe

B1

Povzetek dejavnosti po vrsti operacije in vrsti prevoza

leto, četrtletje

1 000 t

milijoni tkm

vozni km

opomba 3

B2

Prevoz po vrsti operacije

leto, četrtletje

1 000 t

milijoni tkm

opomba 3

B3

Prevoz po vrsti blaga

leto

1 000 t

milijoni tkm

B4.1

Mednarodni prevoz po državi nakladanja in razkladanja (skupaj vse države poročevalke)

leto

1 000 t

milijoni tkm

B4.2

Kot pri tabeli B4.1, vendar z dodatno razčlenitvijo po vrsti blaga

leto

1 000 t

milijoni tkm

B4.3

Mednarodni prevoz po državi nakladanja in razkladanja (z razčlenitvijo po državi poročevalki)

leto

1 000 t

milijoni tkm

B4.4

Kot pri tabeli B4.3, vendar z dodatno razčlenitvijo po vrsti blaga

leto

1 000 t

milijoni tkm

B5.1

Prevoz po regiji nakladanja

leto

1 000 t

milijoni tkm

premiki

opomba 4

B5.2

Prevoz po regiji razkladanja

leto

1 000 t

milijoni tkm

premiki

opomba 4

B6.1

Prevoz glede na razdaljo

leto

1 000 t

milijoni tkm

milijoni voznih km

premiki

B6.2

Kot pri tabeli B6.1, vendar z dodatno razčlenitvijo po vrsti blaga

leto

1 000 t

milijoni tkm

milijoni voznih km

premiki

B7

Prevoz po konfiguraciji osi

leto

milijoni tkm

milijoni voznih km

premiki

B8

Prevoz po starosti vozila

leto

milijoni tkm

milijoni voznih km

premiki

B9

Prevoz po največji dovoljeni teži vozila

leto

milijoni tkm

milijoni voznih km

premiki

B10

Prevoz po nosilnosti vozila

leto

milijoni tkm

milijoni voznih km

premiki

B11

Prevoz po vrsti dejavnosti NACE

leto

milijoni tkm

milijoni voznih km

premiki

B12

Premiki vozil, polnih in praznih

leto

milijoni voznih km

premiki

B13.1

Premiki tranzitnih vozil po tranzitnih državah, po vožnjah s polnimi/praznimi vozili, po največji dovoljeni teži vozila (skupaj vse države poročevalke)

leto, četrtletje

1 000 t

premiki

B13.2

Premiki tranzitnih vozil po tranzitnih državah (z razčlenitvijo po državi poročevalki)

leto

1 000 t

premiki

B14

Prevoz nevarnega blaga, po vrsti nevarnega blaga

leto

milijoni tkm

milijoni voznih km

premiki

B15

Prevoz po vrsti tovora

leto

milijoni tkm

milijoni voznih km

premiki

B16

Prevoz po vrsti tovora in razdalji

leto

1 000 t

milijoni tkm

milijoni voznih km

premiki

B17

Notranji prevoz po regiji nakladanja in razkladanja po državi poročevalki

leto

1 000 t

milijoni tkm

premiki

opomba 5

B18

Mednarodni prevoz po regiji nakladanja in razkladanja (skupaj vse države poročevalke)

leto

1 000 t

milijoni tkm

premiki

opomba 6

Opomba 1:

Če ni drugače navedeno, tabele vključujejo razčlenitev po državi poročevalki.

| Opomba 2: | Naslednje merske enote na osnovi internih izračunov se uporabljajo v vseh tabelah: | 1 000 t |
| --- | --- | --- |

Opomba 2:

Naslednje merske enote na osnovi internih izračunov se uporabljajo v vseh tabelah:

1 000 t

| | milijon tkm |
| --- | --- |

milijon tkm

| | milijon voznih km (naložen, prazen) |
| --- | --- |

milijon voznih km (naložen, prazen)

| | premiki (naloženi, prazni) |
| --- | --- |

premiki (naloženi, prazni)

| | Število zapisov o vozilih, uporabljenih za izračun polja v tabeli. |
| --- | --- |

Število zapisov o vozilih, uporabljenih za izračun polja v tabeli.

V tem stolpcu so prikazane merske enote, ki so običajno na voljo uporabnikom. Druge mere in enote se lahko diseminirajo uporabnikom na njihovo zahtevo.

Glede na potrebe uporabnikov lahko tabele temeljijo na spremenljivkah, ki zadevajo vožnje (informacije iz skupine podatkov A2), ali na operacijah v zvezi z blagom (informacije iz skupine podatkov A3) (glej Uredbo (ES) 1172/98). Premiki bi bili torej označeni kot število voženj ali število osnovnih prevoznih operacij. Tranzitni premiki bi bili označeni kot taki.

| Opomba 3: | Vrste operacij se razdelijo na:
  —   notranje vožnje: kraji nakladanja in razkladanja so v državi poročevalki
  —   mednarodne vožnje: kraji nakladanja ali razkladanja ali oboji so v državah, ki niso država poročevalka (= vsota naslednjih štirih kategorij)
  (od tega)
  —   v drugo državo (blago, naloženo v državi poročevalki): vožnja se začne v državi poročevalki in konča drugje
  —   iz druge države (blago, razloženo v državi poročevalki): vožnja se začne drugje in konča v državi poročevalki
  —   tretji promet: vožnja med dvema državama, od katerih nobena ni država poročevalka
  —   kabotaža: vožnja med kraji v državi, ki ni država poročevalka. |
| --- | --- |

Opomba 3:

Vrste operacij se razdelijo na:

—   notranje vožnje: kraji nakladanja in razkladanja so v državi poročevalki

—   mednarodne vožnje: kraji nakladanja ali razkladanja ali oboji so v državah, ki niso država poročevalka (= vsota naslednjih štirih kategorij)

(od tega)

—   v drugo državo (blago, naloženo v državi poročevalki): vožnja se začne v državi poročevalki in konča drugje

—   iz druge države (blago, razloženo v državi poročevalki): vožnja se začne drugje in konča v državi poročevalki

—   tretji promet: vožnja med dvema državama, od katerih nobena ni država poročevalka

—   kabotaža: vožnja med kraji v državi, ki ni država poročevalka.

| Opomba 4: | Podatki po regiji nakladanja ali razkladanja so objavljeni na ravni NUTS-3. |
| --- | --- |

Opomba 4:

Podatki po regiji nakladanja ali razkladanja so objavljeni na ravni NUTS-3.

| Opomba 5: | Za notranji prevoz so kraji nakladanja in razkladanja objavljeni na ravni NUTS-2. |
| --- | --- |

Opomba 5:

Za notranji prevoz so kraji nakladanja in razkladanja objavljeni na ravni NUTS-2.

| Opomba 6: | Za mednarodni prevoz so kraji nakladanja in razkladanja objavljeni na ravni NUTS-1. |
| --- | --- |

Opomba 6:

Za mednarodni prevoz so kraji nakladanja in razkladanja objavljeni na ravni NUTS-1.

C.   Tabele kabotaže

Za zagotovitev informacij o kabotaži, enakovrednih tistim iz Uredbe Sveta (EGS) 3118/93 (1), se lahko diseminirajo naslednje skupine in podskupine tabel:

| | Opis | Obdobje | Enota |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | kabotaža, ki jo opravljajo cestni prevozniki iz posamezne države poročevalke, po državi poročevalki | leto | 1 000 t
  milijon tkm |
| C2 | kabotaža, ki jo opravljajo cestni prevozniki iz vseh držav poročevalk, po državi, v kateri kabotaža poteka | leto | 1 000 t
  milijon tkm |
| C3 | kabotaža po državi poročevalki in državi, v kateri kabotaža poteka | leto | 1 000 t
  milijon tkm |

Opis

Obdobje

Enota

C1

kabotaža, ki jo opravljajo cestni prevozniki iz posamezne države poročevalke, po državi poročevalki

leto

1 000 t

milijon tkm

C2

kabotaža, ki jo opravljajo cestni prevozniki iz vseh držav poročevalk, po državi, v kateri kabotaža poteka

leto

1 000 t

milijon tkm

C3

kabotaža po državi poročevalki in državi, v kateri kabotaža poteka

leto

1 000 t

milijon tkm

D.   Tabele za nacionalne organe držav članic

Da bi lahko nacionalni organi držav članic, ki niso država poročevalka, zbrali vse statistične podatke o operacijah v cestnem prometu na svojem ozemlju, se jim lahko pošljejo naslednje datoteke z zbirnimi podatki:

| | Opis | Obdobje | Ravni agregacije
  Opomba | Enote |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D1.1 | Prevozne operacije na nacionalni ravni (vožnje z naloženimi vozili) | leto | — | država poročevalka |

Opis

Obdobje

Ravni agregacije

Opomba

Enote

D1.1

Prevozne operacije na nacionalni ravni (vožnje z naloženimi vozili)

leto

—

država poročevalka

| — | država nakladanja |
| --- | --- |

—

država nakladanja

| — | država razkladanja |
| --- | --- |

—

država razkladanja

| — | vrsta blaga |
| --- | --- |

—

vrsta blaga

| — | vrsta prevoza |
| --- | --- |

—

vrsta prevoza

| — | starostni razred |
| --- | --- |

—

starostni razred

| — | razdalja |
| --- | --- |

—

razdalja

| — | konfiguracija osi |
| --- | --- |

—

konfiguracija osi

tone

tonski kilometri

vozni km

premiki

število zapisov o vozilih

D1.2

Prevoz nevarnega blaga na nacionalni ravni (vožnje z naloženimi vozili)

leto

| — | država poročevalka |
| --- | --- |

—

država poročevalka

| — | država nakladanja |
| --- | --- |

—

država nakladanja

| — | država razkladanja |
| --- | --- |

—

država razkladanja

| — | nevarno blago |
| --- | --- |

—

nevarno blago

| — | vrsta prevoza |
| --- | --- |

—

vrsta prevoza

tone

tonski kilometri

vozni km

premiki

število zapisov o vozilih

D2

Prevozne operacije na nacionalni ravni (vožnje s praznimi vozili)

leto

| — | država poročevalka |
| --- | --- |

—

država poročevalka

| — | država porekla |
| --- | --- |

—

država porekla

| — | namembna država |
| --- | --- |

—

namembna država

| — | vrsta prevoza |
| --- | --- |

—

vrsta prevoza

| — | starostni razred |
| --- | --- |

—

starostni razred

| — | razdalja |
| --- | --- |

—

razdalja

vozni km

premiki

število zapisov o vozilih

D3.1

Prevozne operacije na regionalni ravni (vožnje z naloženimi vozili)

leto

| — | država poročevalka |
| --- | --- |

—

država poročevalka

| — | regija nakladanja |
| --- | --- |

—

regija nakladanja

| — | regija razkladanja |
| --- | --- |

—

regija razkladanja

| — | konfiguracija osi |
| --- | --- |

—

konfiguracija osi

| — | vrsta tovora |
| --- | --- |

—

vrsta tovora

| — | starostni razred |
| --- | --- |

—

starostni razred

tone

tonski kilometri

vozni km

premiki

število zapisov o vozilih

D3.2

Prevozne operacije na regionalni ravni (vožnje z naloženimi vozili)

leto

| — | država poročevalka |
| --- | --- |

—

država poročevalka

| — | regija nakladanja |
| --- | --- |

—

regija nakladanja

| — | vrsta blaga |
| --- | --- |

—

vrsta blaga

| — | konfiguracija osi |
| --- | --- |

—

konfiguracija osi

| — | starostni razred |
| --- | --- |

—

starostni razred

tone

tonski kilometri

vozni km

premiki

število zapisov o vozilih

D3.3

Prevozne operacije na regionalni ravni (vožnje z naloženimi vozili)

leto

| — | država poročevalka |
| --- | --- |

—

država poročevalka

| — | regija razkladanja |
| --- | --- |

—

regija razkladanja

| — | vrsta blaga |
| --- | --- |

—

vrsta blaga

| — | konfiguracija osi |
| --- | --- |

—

konfiguracija osi

| — | starostni razred |
| --- | --- |

—

starostni razred

tone

tonski kilometri

vozni km

premiki

število zapisov o vozilih

D4

Prevozne operacije na regionalni ravni (vožnje s praznimi vozili)

leto

| — | država poročevalka |
| --- | --- |

—

država poročevalka

| — | regija porekla |
| --- | --- |

—

regija porekla

| — | namembna regija |
| --- | --- |

—

namembna regija

| — | konfiguracija osi |
| --- | --- |

—

konfiguracija osi

| — | starostni razred |
| --- | --- |

—

starostni razred

vozni km

premiki

število zapisov o vozilih

D5

Tranzitni prevoz (vožnje z naloženimi in praznimi vozili)

leto

| — | tranzitna država |
| --- | --- |

—

tranzitna država

| — | država poročevalka |
| --- | --- |

—

država poročevalka

| — | vožnje z naloženimi/praznimi vozili |
| --- | --- |

—

vožnje z naloženimi/praznimi vozili

| — | regija porekla |
| --- | --- |

—

regija porekla

| — | namembna regija |
| --- | --- |

—

namembna regija

tone

premiki

število zapisov o vozilih

| Opomba: | Za tabele D bodo uporabljene naslednje klasifikacije:
  —   vrsta prevoza: lastni račun/najem ali plačilo
  —   starostni razred: trije razredi
  —   razdalja: štirje razredi
  —   regija: NUTS-3
  —   konfiguracija osi: agregirani po tipu vozila (tovornjak, vlečno vozilo in cestni vlak).“ |
| --- | --- |

Opomba:

Za tabele D bodo uporabljene naslednje klasifikacije:

—   vrsta prevoza: lastni račun/najem ali plačilo

—   starostni razred: trije razredi

—   razdalja: štirje razredi

—   regija: NUTS-3

—   konfiguracija osi: agregirani po tipu vozila (tovornjak, vlečno vozilo in cestni vlak).“

---

(1)  UL L 279, 12.11.1993, str. 1.

1

---

| 11.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 61/29

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 203/2010

z dne 10. marca 2010

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Irpinia – Colline dell'Ufita (ZOP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (1) ter zlasti člena 7(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Irpinia - Colline dell'Ufita“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

V skladu s prvim pododstavkom člena 6(2) in členom 17(2) Uredbe (ES) št. 510/2006 je bila vloga Italije za registracijo imena „Irpinia - Colline dell'Ufita“ objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2).

| (2) | Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati – |
| --- | --- |

(2)

Ker Komisija ni prejela nobenega ugovora v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 510/2006, je treba navedeno ime registrirati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime iz Priloge k tej uredbi se registrira.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. marca 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

1

(2)  UL C 160, 14.7.2009, str. 19.

2

---

PRILOGA

Kmetijski proizvodi za prehrano ljudi, našteti v Prilogi I k Pogodbi:

Skupina 1.5   Olja in maščobe (maslo, margarina, olja itd.)

ITALIJA

Irpinia - Colline dell'Ufita (ZOP)

---

| 11.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 61/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 61/31

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 204/2010

z dne 10. marca 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. marca 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. marca 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 174,7 |
| JO | 64,0 |
| MA | 122,8 |
| TN | 159,4 |
| TR | 109,3 |
| ZZ | 126,0 |
| 0707 00 05 | EG | 227,8 |
| JO | 138,7 |
| MK | 134,1 |
| TR | 152,7 |
| ZZ | 163,3 |
| 0709 90 70 | JO | 80,1 |
| MA | 173,5 |
| TR | 86,8 |
| ZZ | 113,5 |
| 0709 90 80 | EG | 32,4 |
| ZZ | 32,4 |
| 0805 10 20 | CL | 52,4 |
| EG | 43,1 |
| IL | 52,9 |
| MA | 53,7 |
| TN | 52,7 |
| TR | 60,1 |
| ZZ | 52,5 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 74,8 |
| MA | 65,7 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 69,7 |
| 0808 10 80 | CA | 74,2 |
| CN | 76,4 |
| MK | 24,7 |
| US | 111,3 |
| UY | 70,1 |
| ZZ | 71,3 |
| 0808 20 50 | AR | 86,3 |
| CL | 120,6 |
| CN | 60,3 |
| US | 95,6 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 91,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

174,7

JO

64,0

MA

122,8

TN

159,4

TR

109,3

ZZ

126,0

0707 00 05

EG

227,8

JO

138,7

MK

134,1

TR

152,7

ZZ

163,3

0709 90 70

JO

80,1

MA

173,5

TR

86,8

ZZ

113,5

0709 90 80

EG

32,4

ZZ

32,4

0805 10 20

CL

52,4

EG

43,1

IL

52,9

MA

53,7

TN

52,7

TR

60,1

ZZ

52,5

0805 50 10

EG

76,3

IL

74,8

MA

65,7

TR

61,9

ZZ

69,7

0808 10 80

CA

74,2

CN

76,4

MK

24,7

US

111,3

UY

70,1

ZZ

71,3

0808 20 50

AR

86,3

CL

120,6

CN

60,3

US

95,6

ZA

93,7

ZZ

91,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 11.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 61/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 61/33

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 205/2010

z dne 10. marca 2010

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 877/2009, za tržno leto 2009/10

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 199/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2009/10 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 877/2009 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (EU) št. 199/2010 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 877/2009 za tržno leto 2009/10, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 11. marca 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 10. marca 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 253, 25.9.2009, str. 3.

3

(4)  UL L 60, 10.3.2010, str. 13.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 11. marca 2010

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 37,60 | 0,01 |
| 1701 11 90 (1) | 37,60 | 3,62 |
| 1701 12 10 (1) | 37,60 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,60 | 3,33 |
| 1701 91 00 (2) | 40,97 | 5,18 |
| 1701 99 10 (2) | 40,97 | 2,05 |
| 1701 99 90 (2) | 40,97 | 2,05 |
| 1702 90 95 (3) | 0,41 | 0,27 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

37,60

0,01

1701 11 90 (1)

37,60

3,62

1701 12 10 (1)

37,60

0,00

1701 12 90 (1)

37,60

3,33

1701 91 00 (2)

40,97

5,18

1701 99 10 (2)

40,97

2,05

1701 99 90 (2)

40,97

2,05

1702 90 95 (3)

0,41

0,27

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

SKLEPI

| 11.3.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 61/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 61/35

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 10. marca 2010

o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve fenpirazamina v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS

(notificirano pod dokumentarno številko C(2010) 1268)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/150/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1) in zlasti člena 6(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 91/414/EGS predvideva posodabljanje seznama aktivnih snovi v Evropski uniji, registriranih za uporabo v fitofarmacevtskih sredstvih. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 91/414/EGS predvideva posodabljanje seznama aktivnih snovi v Evropski uniji, registriranih za uporabo v fitofarmacevtskih sredstvih.

| (2) | Sumitomo Chemical je 3. septembra 2009 avstrijskim organom predložil dokumentacijo za aktivno snov fenpirazamin z zahtevkom za vključitev zadevne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(2)

Sumitomo Chemical je 3. septembra 2009 avstrijskim organom predložil dokumentacijo za aktivno snov fenpirazamin z zahtevkom za vključitev zadevne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS.

| (3) | Avstrijski pristojni organi so Komisiji sporočili, da se po predhodnem pregledu dokumentacije za zadevno aktivno snov zdi, da dokumentacija izpolnjuje zahteve v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS. Zdi se, da predložena dokumentacija ustreza tudi zahtevam v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov. Vlagatelj je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS dokumentacijo naknadno poslal Komisiji in drugim državam članicam, predložena pa je bila tudi Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali. |
| --- | --- |

(3)

Avstrijski pristojni organi so Komisiji sporočili, da se po predhodnem pregledu dokumentacije za zadevno aktivno snov zdi, da dokumentacija izpolnjuje zahteve v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II k Direktivi 91/414/EGS. Zdi se, da predložena dokumentacija ustreza tudi zahtevam v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov. Vlagatelj je v skladu s členom 6(2) Direktive 91/414/EGS dokumentacijo naknadno poslal Komisiji in drugim državam članicam, predložena pa je bila tudi Stalnemu odboru za prehranjevalno verigo in zdravje živali.

| (4) | S tem sklepom mora biti na ravni Evropske unije uradno potrjeno, da dokumentacija načeloma izpolnjuje zahteve v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II ter da za vsaj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, izpolnjuje zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS. |
| --- | --- |

(4)

S tem sklepom mora biti na ravni Evropske unije uradno potrjeno, da dokumentacija načeloma izpolnjuje zahteve v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II ter da za vsaj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, izpolnjuje zahteve iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS.

| (5) | Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s tem sklepom, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Dokumentacija o aktivni snovi, opredeljeni v Prilogi k temu sklepu, ki je bila predložena Komisiji in državam članicam zaradi vključitve navedene snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, načeloma izpolnjuje zahteve v zvezi s podatki in informacijami iz Priloge II k navedeni Direktivi.

Dokumentacija izpolnjuje tudi zahteve po podatkih in informacijah iz Priloge III k Direktivi 91/414/EGS v zvezi z enim fitofarmacevtskim sredstvom, ki vsebuje aktivno snov, ob upoštevanju predlagane uporabe.

Člen 2

Država članica poročevalka podrobno pregleda dokumentacijo iz člena 1 ter čim prej in najpozneje 31. maja 2011 Komisiji sporoči svoje ugotovitve in priporočila glede vključitve ali nevključitve aktivne snovi iz člena 1 v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS ter morebitne pogoje za navedeno vključitev.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 10. marca 2010

Za Komisijo

John DALLI

Član Komisije

---

(1)  UL L 230, 19.8.1991, str. 1.

1

---

PRILOGA

AKTIVNA SNOV, NA KATERO SE NANAŠA TA ODLOČBA

| Splošno ime, identifikacijska številka CIPAC | Vlagatelj | Datum zahtevka | Država članica poročevalka |
| --- | --- | --- | --- |
| Fenpirazamin
  Št. CIPAC: še ni dodeljena | Sumitomo Chemical | 3.9.2009 | Avstrija |

Splošno ime, identifikacijska številka CIPAC

Vlagatelj

Datum zahtevka

Država članica poročevalka

Fenpirazamin

Št. CIPAC: še ni dodeljena

Sumitomo Chemical

3.9.2009

Avstrija

---