# Az Európai Unió L 50/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.050.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 50 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. február 27. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.050.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 50

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. február 27.

---

| Tartalom | | I.   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Tanács 2010/12/EU irányelve (2010. február 16.) a dohánygyártmányra kivetett jövedéki adók szerkezete és adókulcsai tekintetében a 92/79/EGK, a 92/80/EGK és a 95/59/EK irányelv módosításáról, valamint a 2008/118/EK irányelv módosításáról | 1 |

Tartalom

I.   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

A Tanács 2010/12/EU irányelve (2010. február 16.) a dohánygyártmányra kivetett jövedéki adók szerkezete és adókulcsai tekintetében a 92/79/EGK, a 92/80/EGK és a 95/59/EK irányelv módosításáról, valamint a 2008/118/EK irányelv módosításáról

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 165/2010/EU rendelete (2010. február 26.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló 1881/2006/EK rendeletnek az aflatoxinok tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 8 |
| | | A Bizottság 166/2010/EU rendelete (2010. február 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 13 |
| | | A Bizottság 167/2010/EU rendelete (2010. február 26.) a gabonaágazatban a 2010. március 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 15 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/124/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. február 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkében említett bizottság működésének szabályairól | 18 |
| | | 2010/125/EU |
| | * | A Tanács határozata (2010. február 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkében említett bizottság tagjainak kinevezéséről | 20 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Bizottság 165/2010/EU rendelete (2010. február 26.) az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló 1881/2006/EK rendeletnek az aflatoxinok tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

8

A Bizottság 166/2010/EU rendelete (2010. február 26.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

13

A Bizottság 167/2010/EU rendelete (2010. február 26.) a gabonaágazatban a 2010. március 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

15

HATÁROZATOK

2010/124/EU

*

A Tanács határozata (2010. február 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkében említett bizottság működésének szabályairól

18

2010/125/EU

*

A Tanács határozata (2010. február 25.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkében említett bizottság tagjainak kinevezéséről

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I. Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 27.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 50/1

---

A TANÁCS 2010/12/EU IRÁNYELVE

(2010. február 16.)

a dohánygyártmányra kivetett jövedéki adók szerkezete és adókulcsai tekintetében a 92/79/EGK, a 92/80/EGK és a 95/59/EK irányelv módosításáról, valamint a 2008/118/EK irányelv módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A cigaretták adójának közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/79/EGK tanácsi irányelv (3) 4. cikkével, valamint a cigarettán kívüli dohánygyártmány adójának közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/80/EGK tanácsi irányelv (4) 4. cikkével összhangban alaposan felülvizsgálták a dohánytermékekre kivetett jövedékiadó-kulcsokat és ezen adó szerkezetét. E felülvizsgálat kiterjedt a dohánygyártmányok fogyasztását érintő, a forgalmi adón kívüli egyéb adókról szóló, 1995. november 27-i 95/59/EK tanácsi irányelv (5) rendelkezéseire is. |
| --- | --- |

(1)

A cigaretták adójának közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/79/EGK tanácsi irányelv (3) 4. cikkével, valamint a cigarettán kívüli dohánygyártmány adójának közelítéséről szóló, 1992. október 19-i 92/80/EGK tanácsi irányelv (4) 4. cikkével összhangban alaposan felülvizsgálták a dohánytermékekre kivetett jövedékiadó-kulcsokat és ezen adó szerkezetét. E felülvizsgálat kiterjedt a dohánygyártmányok fogyasztását érintő, a forgalmi adón kívüli egyéb adókról szóló, 1995. november 27-i 95/59/EK tanácsi irányelv (5) rendelkezéseire is.

| (2) | A belső piac megfelelő működésének és ezzel egyidejűleg az EK-Szerződés 168. cikkében előírt magas szintű egészségvédelem biztosításának érdekében – szem előtt tartva, hogy a dohánytermékek súlyosan károsíthatják az egészséget, továbbá hogy az Unió részes fele az Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének – a dohánytermékekre vonatkozó uniós adójogszabályok tekintetében különböző változtatásokat kell végrehajtani. A módosítások során figyelembe kell venni a különböző dohánytermékek helyzetét. |
| --- | --- |

(2)

A belső piac megfelelő működésének és ezzel egyidejűleg az EK-Szerződés 168. cikkében előírt magas szintű egészségvédelem biztosításának érdekében – szem előtt tartva, hogy a dohánytermékek súlyosan károsíthatják az egészséget, továbbá hogy az Unió részes fele az Egészségügyi Világszervezet Dohányzás-ellenőrzési Keretegyezményének – a dohánytermékekre vonatkozó uniós adójogszabályok tekintetében különböző változtatásokat kell végrehajtani. A módosítások során figyelembe kell venni a különböző dohánytermékek helyzetét.

| (3) | A termelők vonatkozásában semleges versenyfeltételek kialakítása, a dohánypiacok felosztottságának csökkentése és az egészségvédelmi célkitűzések hangsúlyozása érdekében a cigaretták tekintetében egyszerűsíteni kell a szabályokat. E célból fel kell váltani a legkeresettebb árkategória fogalmát, az árhoz kapcsolódó adóminimum alapját a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárnak kell képeznie, a pénzösszegben kifejezett adóminimumnak pedig valamennyi cigarettára vonatkoznia kell. Ugyanezen okokból kell a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat alapul venni a tételes jövedéki adóknak a teljes adóterhen belüli jelentősége felméréséhez. |
| --- | --- |

(3)

A termelők vonatkozásában semleges versenyfeltételek kialakítása, a dohánypiacok felosztottságának csökkentése és az egészségvédelmi célkitűzések hangsúlyozása érdekében a cigaretták tekintetében egyszerűsíteni kell a szabályokat. E célból fel kell váltani a legkeresettebb árkategória fogalmát, az árhoz kapcsolódó adóminimum alapját a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárnak kell képeznie, a pénzösszegben kifejezett adóminimumnak pedig valamennyi cigarettára vonatkoznia kell. Ugyanezen okokból kell a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat alapul venni a tételes jövedéki adóknak a teljes adóterhen belüli jelentősége felméréséhez.

| (4) | A vegyes adószerkezet és a teljes adóterhen belül a tételes összetevő maximális százalékarányának sérelme nélkül, hatékonyabb eszközöket kell a tagállamok rendelkezésére bocsátani, amelyekkel a cigarettára tételes vagy minimum jövedéki adót vethetnek ki, és ezáltal biztosíthatják, hogy legalább egy bizonyos minimális adóösszeg érvényesül az Unió egészén belül. |
| --- | --- |

(4)

A vegyes adószerkezet és a teljes adóterhen belül a tételes összetevő maximális százalékarányának sérelme nélkül, hatékonyabb eszközöket kell a tagállamok rendelkezésére bocsátani, amelyekkel a cigarettára tételes vagy minimum jövedéki adót vethetnek ki, és ezáltal biztosíthatják, hogy legalább egy bizonyos minimális adóösszeg érvényesül az Unió egészén belül.

| (5) | A cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohány tekintetében az Unióban az árhoz kapcsolódó minimumadó alapját úgy kell meghatározni, hogy a cigaretta esetében kiváltotthoz hasonló hatást érjenek el, referenciaértéknek pedig a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat kell tekinteni. |
| --- | --- |

(5)

A cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohány tekintetében az Unióban az árhoz kapcsolódó minimumadó alapját úgy kell meghatározni, hogy a cigaretta esetében kiváltotthoz hasonló hatást érjenek el, referenciaértéknek pedig a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat kell tekinteni.

| (6) | Az árak és a jövedékiadó-szintek változásait különösen a cigaretta – a messze legjelentősebb dohánytermék-kategória –, valamint a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohány tekintetében elemezték. Az elemzés azt mutatja, hogy a tagállamok között még mindig jelentős eltérések léteznek, ami zavarhatja a belső piac működését. Az adószinteknek a tagállamok közötti nagyobb mértékű közelítése elősegítené a csalás és a csempészet Unión belüli visszaszorítását. |
| --- | --- |

(6)

Az árak és a jövedékiadó-szintek változásait különösen a cigaretta – a messze legjelentősebb dohánytermék-kategória –, valamint a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohány tekintetében elemezték. Az elemzés azt mutatja, hogy a tagállamok között még mindig jelentős eltérések léteznek, ami zavarhatja a belső piac működését. Az adószinteknek a tagállamok közötti nagyobb mértékű közelítése elősegítené a csalás és a csempészet Unión belüli visszaszorítását.

| (7) | A nagyobb mértékű közelítés elősegítené az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítását is. Az adószint valójában lényeges tényező a dohánytermékek árában, amely pedig befolyásolja a fogyasztók dohányzási szokásait. A csalás és csempészet aláássa különösen a cigaretta és a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohány adóalapon kialakított árszintjét, és ezzel veszélyezteti a dohány-ellenőrzési és egészségvédelmi célkitűzések elérését. |
| --- | --- |

(7)

A nagyobb mértékű közelítés elősegítené az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítását is. Az adószint valójában lényeges tényező a dohánytermékek árában, amely pedig befolyásolja a fogyasztók dohányzási szokásait. A csalás és csempészet aláássa különösen a cigaretta és a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohány adóalapon kialakított árszintjét, és ezzel veszélyezteti a dohány-ellenőrzési és egészségvédelmi célkitűzések elérését.

| (8) | Az adószintek közötti nagyobb mértékű közelítés és a fogyasztás csökkentése érdekében tehát növelni kell a cigarettákra és cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohányra kivetett uniós minimumadókat. |
| --- | --- |

(8)

Az adószintek közötti nagyobb mértékű közelítés és a fogyasztás csökkentése érdekében tehát növelni kell a cigarettákra és cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohányra kivetett uniós minimumadókat.

| (9) | A cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohány minimumadóját közelíteni kell a cigarettákra vonatkozó minimumadókhoz annak érdekében, hogy a két termék közötti, a megfigyelt fogyasztási szokásokban tükröződő verseny intenzitása, valamint azonos mértékben ártalmas jellegük egyaránt figyelembevehetőbb legyen. |
| --- | --- |

(9)

A cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohány minimumadóját közelíteni kell a cigarettákra vonatkozó minimumadókhoz annak érdekében, hogy a két termék közötti, a megfigyelt fogyasztási szokásokban tükröződő verseny intenzitása, valamint azonos mértékben ártalmas jellegük egyaránt figyelembevehetőbb legyen.

| (10) | Az átmeneti időszakok lehetővé kell, hogy tegyék a tagállamok részére, hogy zökkenőmentesen igazodjanak a teljes jövedéki adó új szintjeihez, korlátozva ezáltal a lehetséges mellékhatásokat. |
| --- | --- |

(10)

Az átmeneti időszakok lehetővé kell, hogy tegyék a tagállamok részére, hogy zökkenőmentesen igazodjanak a teljes jövedéki adó új szintjeihez, korlátozva ezáltal a lehetséges mellékhatásokat.

| (11) | Annak érdekében, hogy Korzika gazdasági és társadalmi egyensúlyának ne ártsanak, szükséges és igazolt, hogy 2015. december 31-ig meghosszabbítsák az eltérést, amely révén Franciaország a Korzikán szabadforgalomba bocsátott cigarettákra és egyéb dohánygyártmányokra vonatkozó nemzeti adómértéknél alacsonyabb jövedékiadó-mértéket alkalmazhat. Az említett időpontra a Korzikán fogyasztásra bocsátott dohánygyártmányokra vonatkozó adószabályokat teljes mértékben össze kell hangolni a francia anyaországbeli szabályokkal. Mindazonáltal el kell kerülni a túl hirtelen változást, és fokozatosan kell növelni Korzikán a cigarettát és a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohányt jelenleg terhelő jövedéki adót. |
| --- | --- |

(11)

Annak érdekében, hogy Korzika gazdasági és társadalmi egyensúlyának ne ártsanak, szükséges és igazolt, hogy 2015. december 31-ig meghosszabbítsák az eltérést, amely révén Franciaország a Korzikán szabadforgalomba bocsátott cigarettákra és egyéb dohánygyártmányokra vonatkozó nemzeti adómértéknél alacsonyabb jövedékiadó-mértéket alkalmazhat. Az említett időpontra a Korzikán fogyasztásra bocsátott dohánygyártmányokra vonatkozó adószabályokat teljes mértékben össze kell hangolni a francia anyaországbeli szabályokkal. Mindazonáltal el kell kerülni a túl hirtelen változást, és fokozatosan kell növelni Korzikán a cigarettát és a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohányt jelenleg terhelő jövedéki adót.

| (12) | A verseny torzulásának, a kereskedelem elfogadhatatlan elterelésének és a magas jövedéki adót alkalmazó tagállamokat ebből fakadóan érintő bevételkiesésnek az elkerülése érdekében, mind fontos bevételi forrásként, mind pedig egészségügyi okokból szükségesnek tűnik, hogy a szóban forgó tagállamok mennyiségi korlátozásokat alkalmazhassanak azokra a cigarettákra, amelyeket további jövedéki adó megfizetése nélkül hozhatnak be a területükre az átmeneti időszakban részesülő tagállamokból. Annak figyelembevétele mellett kell szabályozni a korlátozások említett engedélyezését, hogy az általános kötelező minimumadó milyen szintet ér el, valamint hogy az eltérést élvező tagállamok milyen nehézségekkel kerülhetnek szembe azon tagállamok vonatkozásában, amelyekben az alacsonyabb adószintek fokozatosan közelítenek az általánosan kötelező minimumszinthez. |
| --- | --- |

(12)

A verseny torzulásának, a kereskedelem elfogadhatatlan elterelésének és a magas jövedéki adót alkalmazó tagállamokat ebből fakadóan érintő bevételkiesésnek az elkerülése érdekében, mind fontos bevételi forrásként, mind pedig egészségügyi okokból szükségesnek tűnik, hogy a szóban forgó tagállamok mennyiségi korlátozásokat alkalmazhassanak azokra a cigarettákra, amelyeket további jövedéki adó megfizetése nélkül hozhatnak be a területükre az átmeneti időszakban részesülő tagállamokból. Annak figyelembevétele mellett kell szabályozni a korlátozások említett engedélyezését, hogy az általános kötelező minimumadó milyen szintet ér el, valamint hogy az eltérést élvező tagállamok milyen nehézségekkel kerülhetnek szembe azon tagállamok vonatkozásában, amelyekben az alacsonyabb adószintek fokozatosan közelítenek az általánosan kötelező minimumszinthez.

| (13) | A cigarettákra, szivarokra, szivarkákra és a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohányon kívüli fogyasztási dohányokra kivetett uniós minimumadók értékvesztésének elkerülése érdekében szükség van a tételes összegben kifejezett minimumadók növelésére. |
| --- | --- |

(13)

A cigarettákra, szivarokra, szivarkákra és a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohányon kívüli fogyasztási dohányokra kivetett uniós minimumadók értékvesztésének elkerülése érdekében szükség van a tételes összegben kifejezett minimumadók növelésére.

| (14) | Az egységes és méltányos adóztatás érdekében a cigaretták, szivarok, szivarkák és egyéb fogyasztási dohányok fogalommeghatározását úgy kell módosítani, hogy a hosszuk alapján két vagy több cigarettának megfelelő dohányrudakat a jövedéki adó szempontjából kettő vagy több cigarettának lehessen tekinteni; az a szivarfajta, amely számos tekintetben hasonlít egy cigarettához, a jövedéki adó szempontjából cigarettának minősüljön, és az a fogyasztási dohány, amely számos tekintetben hasonlít a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohányhoz, a jövedéki adó szempontjából finomra vágott dohánynak minősüljön; a dohánytörmelék fogalmát egyértelműen meg kell határozni. Figyelembe véve mindazokat a gazdasági nehézségeket, amelyeket az azonnali végrehajtás okozhatna a német és a magyar gazdasági szereplőknek, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Magyar Köztársaság számára engedélyezni kell, hogy 2015. január 1-jéig elhalaszthassa a szivarok és szivarkák új meghatározásának alkalmazását. |
| --- | --- |

(14)

Az egységes és méltányos adóztatás érdekében a cigaretták, szivarok, szivarkák és egyéb fogyasztási dohányok fogalommeghatározását úgy kell módosítani, hogy a hosszuk alapján két vagy több cigarettának megfelelő dohányrudakat a jövedéki adó szempontjából kettő vagy több cigarettának lehessen tekinteni; az a szivarfajta, amely számos tekintetben hasonlít egy cigarettához, a jövedéki adó szempontjából cigarettának minősüljön, és az a fogyasztási dohány, amely számos tekintetben hasonlít a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott dohányhoz, a jövedéki adó szempontjából finomra vágott dohánynak minősüljön; a dohánytörmelék fogalmát egyértelműen meg kell határozni. Figyelembe véve mindazokat a gazdasági nehézségeket, amelyeket az azonnali végrehajtás okozhatna a német és a magyar gazdasági szereplőknek, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Magyar Köztársaság számára engedélyezni kell, hogy 2015. január 1-jéig elhalaszthassa a szivarok és szivarkák új meghatározásának alkalmazását.

| (15) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (6) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, valamint az Unió érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé. |
| --- | --- |

(15)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (6) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy – a maguk számára, valamint az Unió érdekében – készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.

| (16) | A 92/79/EGK, a 92/80/EGK és a 95/59/EK irányelvet, valamint a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelvet (7) ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(16)

A 92/79/EGK, a 92/80/EGK és a 95/59/EK irányelvet, valamint a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelvet (7) ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 92/79/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  (1)   A cigarettára kivetett teljes jövedéki adó (tételes és ad valorem adó, a hozzáadottérték-adó nélkül) a forgalomba hozott cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 57 %-a. Ez a jövedéki adó a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagártól függetlenül 1 000 darab cigarettára vonatkozóan legalább 64 EUR.
  Azok a tagállamok azonban, amelyek a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár alapján legalább 101 EUR értékben állapítják meg az 1 000 darab cigarettára kivetett jövedéki adó mértékét, nem kötelesek megfelelni az első albekezdésben előírt 57 %-os követelménynek.
  (2)   2014. január 1-jétől a cigarettára kivetett teljes jövedéki adó a forgalomba hozott cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 60 %-a. Ez a jövedéki adó a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagártól függetlenül 1 000 darab cigarettára vonatkozóan legalább 90 EUR.
  Azok a tagállamok azonban, amelyek a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár alapján legalább 115 EUR értékben állapítják meg az 1 000 darab cigarettára kivetett jövedéki adó mértékét, nem kötelesek megfelelni az első albekezdésben előírt 60 %-os követelménynek.
  Az első és második albekezdésben meghatározott követelmények teljesítéséhez Bulgária, Észtország, Görögország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Lengyelország és Románia 2017. december 31-ig tartó átmeneti időszakban részesül.
  (3)   A súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat a forgalomba hozott cigaretták összértéke alapján kell kiszámítani, az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár és a szabadforgalomba bocsátott cigaretták teljes mennyiségének hányadosaként. Ezt az átlagárat minden évben legkésőbb március 1-jéig kell meghatározni, a megelőző naptári év forgalomba hozatali adatai alapján.
  (4)   A tagállamok fokozatosan emelik a jövedéki adókat annak érdekében, hogy a (2) bekezdésben meghatározott időpontokra megfeleljenek a (2) bekezdésben említett követelményeknek.
  (5)   A Bizottság évente egyszer közzéteszi az euro nemzeti pénznemekben megállapított értékét, amely a teljes jövedéki adó összegeire alkalmazandó.
  Az alkalmazandó átváltási árfolyamok az október első munkanapján érvényes és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett árfolyamok kell, hogy legyenek. Azokat a következő naptári év január 1-jétől kell alkalmazni.
  (6)   Az (5) bekezdésben előírt éves kiigazítás során a tagállamok fenntarthatják a hatályos jövedékiadó-összegeket, ha az euróban kifejezett jövedékiadó-összegek átváltása nemzeti valutában kifejezve a jövedéki adó 5 %-ánál vagy 5 EUR-nál kisebb növekedését eredményezné, bármelyik is az alacsonyabb összeg.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

(1)   A cigarettára kivetett teljes jövedéki adó (tételes és ad valorem adó, a hozzáadottérték-adó nélkül) a forgalomba hozott cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 57 %-a. Ez a jövedéki adó a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagártól függetlenül 1 000 darab cigarettára vonatkozóan legalább 64 EUR.

Azok a tagállamok azonban, amelyek a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár alapján legalább 101 EUR értékben állapítják meg az 1 000 darab cigarettára kivetett jövedéki adó mértékét, nem kötelesek megfelelni az első albekezdésben előírt 57 %-os követelménynek.

(2)   2014. január 1-jétől a cigarettára kivetett teljes jövedéki adó a forgalomba hozott cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 60 %-a. Ez a jövedéki adó a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagártól függetlenül 1 000 darab cigarettára vonatkozóan legalább 90 EUR.

Azok a tagállamok azonban, amelyek a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár alapján legalább 115 EUR értékben állapítják meg az 1 000 darab cigarettára kivetett jövedéki adó mértékét, nem kötelesek megfelelni az első albekezdésben előírt 60 %-os követelménynek.

Az első és második albekezdésben meghatározott követelmények teljesítéséhez Bulgária, Észtország, Görögország, Lettország, Litvánia, Magyarország, Lengyelország és Románia 2017. december 31-ig tartó átmeneti időszakban részesül.

(3)   A súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat a forgalomba hozott cigaretták összértéke alapján kell kiszámítani, az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár és a szabadforgalomba bocsátott cigaretták teljes mennyiségének hányadosaként. Ezt az átlagárat minden évben legkésőbb március 1-jéig kell meghatározni, a megelőző naptári év forgalomba hozatali adatai alapján.

(4)   A tagállamok fokozatosan emelik a jövedéki adókat annak érdekében, hogy a (2) bekezdésben meghatározott időpontokra megfeleljenek a (2) bekezdésben említett követelményeknek.

(5)   A Bizottság évente egyszer közzéteszi az euro nemzeti pénznemekben megállapított értékét, amely a teljes jövedéki adó összegeire alkalmazandó.

Az alkalmazandó átváltási árfolyamok az október első munkanapján érvényes és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett árfolyamok kell, hogy legyenek. Azokat a következő naptári év január 1-jétől kell alkalmazni.

(6)   Az (5) bekezdésben előírt éves kiigazítás során a tagállamok fenntarthatják a hatályos jövedékiadó-összegeket, ha az euróban kifejezett jövedékiadó-összegek átváltása nemzeti valutában kifejezve a jövedéki adó 5 %-ánál vagy 5 EUR-nál kisebb növekedését eredményezné, bármelyik is az alacsonyabb összeg.”

| 2. | A 2a. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2a. cikk
  (1)   Amennyiben egy tagállamban a cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárában változás következik be, és ezzel a teljes jövedéki adó a 2. cikk (1) vagy (2) bekezdésének első mondatában meghatározott szint alá csökken, az érintett tagállam a változás évét követő második év január 1-jéig tartózkodhat a jövedéki adó kiigazításától.
  (2)   Amennyiben egy tagállam felemeli a cigarettákra kivetett hozzáadottérték-adó kulcsát, a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár százalékában kifejezett teljes jövedéki adót akkora összeggel csökkentheti, amely megegyezik a – szintén a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár százalékában kifejezett – hozzáadottérték-adó növekményével, még abban az esetben is, ha az említett kiigazítás eredményeképpen a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár százalékában kifejezett teljes jövedéki adó a 2. cikk (1) és (2) bekezdésének első mondatában meghatározott szint alá csökken.
  Mindazonáltal a tagállamok újból növelik a jövedéki adót annak érdekében, hogy a csökkentés évétől számított második év január 1-jéig elérjék legalább az említett szinteket.” |
| --- | --- |

2.

A 2a. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2a. cikk

(1)   Amennyiben egy tagállamban a cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárában változás következik be, és ezzel a teljes jövedéki adó a 2. cikk (1) vagy (2) bekezdésének első mondatában meghatározott szint alá csökken, az érintett tagállam a változás évét követő második év január 1-jéig tartózkodhat a jövedéki adó kiigazításától.

(2)   Amennyiben egy tagállam felemeli a cigarettákra kivetett hozzáadottérték-adó kulcsát, a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár százalékában kifejezett teljes jövedéki adót akkora összeggel csökkentheti, amely megegyezik a – szintén a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár százalékában kifejezett – hozzáadottérték-adó növekményével, még abban az esetben is, ha az említett kiigazítás eredményeképpen a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár százalékában kifejezett teljes jövedéki adó a 2. cikk (1) és (2) bekezdésének első mondatában meghatározott szint alá csökken.

Mindazonáltal a tagállamok újból növelik a jövedéki adót annak érdekében, hogy a csökkentés évétől számított második év január 1-jéig elérjék legalább az említett szinteket.”

| 3. | A 3. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A 2. cikktől eltérően Franciaország 2010. január 1-jétől2015. december 31-ig továbbra is kedvezményes jövedékiadó-mértéket alkalmazhat az 1 200 tonna éves kvótát nem meghaladó mennyiségben Korzika megyéiben forgalomba hozott cigarettákra. E kedvezményes mérték a következő:






  — | 2012. december 31-ig: az említett megyékben a legkeresettebb árkategóriába tartozó cigaretták esetében legalább 44 %, |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 2. cikktől eltérően Franciaország 2010. január 1-jétől2015. december 31-ig továbbra is kedvezményes jövedékiadó-mértéket alkalmazhat az 1 200 tonna éves kvótát nem meghaladó mennyiségben Korzika megyéiben forgalomba hozott cigarettákra. E kedvezményes mérték a következő:

—

2012. december 31-ig: az említett megyékben a legkeresettebb árkategóriába tartozó cigaretták esetében legalább 44 %,

| — | 2013. január 1-jétől: a forgalomba hozott cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább az 50 %-a. A jövedéki adónak a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagártól függetlenül 1 000 darab cigarettára vonatkozóan legalább 88 EUR-nak kell lennie, |
| --- | --- |

—

2013. január 1-jétől: a forgalomba hozott cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább az 50 %-a. A jövedéki adónak a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagártól függetlenül 1 000 darab cigarettára vonatkozóan legalább 88 EUR-nak kell lennie,

| — | 2015. január 1-jétől: a forgalomba hozott cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább az 57 %-a. A jövedéki adónak a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagártól függetlenül 1 000 darab cigarettára vonatkozóan legalább 90 EUR-nak kell lennie.” |
| --- | --- |

—

2015. január 1-jétől: a forgalomba hozott cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább az 57 %-a. A jövedéki adónak a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagártól függetlenül 1 000 darab cigarettára vonatkozóan legalább 90 EUR-nak kell lennie.”

| 4. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  (1)   A Bizottság négyévente jelentést nyújt be a Tanácsnak, és – adott esetben – javaslatot tesz az ezen irányelvben megállapított jövedékiadó-kulcsokra, valamint a jövedéki adónak a dohánygyártmányok fogyasztását érintő, a forgalmi adón kívüli egyéb adókról szóló, 1995. november 27-i 95/59/EK tanácsi irányelv (8) 16. cikkében meghatározott szerkezetére vonatkozóan.
  A Bizottság jelentése figyelembe veszi a belső piac megfelelő működését, a jövedékiadó-kulcsok reálértékét és a Szerződés szélesebb körű célkitűzéseit.
  (2)   Az (1) bekezdésben említett jelentésnek elsősorban a tagállamok által nyújtott információkon kell alapulnia.
  (3)   A Bizottság a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv (9) 43. cikkében említett eljárással összhangban összeállítja a jelentéshez szükséges statisztikai adatok listáját, amely nem foglal magában az egyes természetes vagy jogi személyekkel kapcsolatos adatokat. A lista a tagállamoknak már rendelkezésére álló adatokon kívül kizárólag olyan adatokat tartalmazhat, amelyek összegyűjtése és összeállítása nem ró aránytalan adminisztratív terhet a tagállamokra.
  (4)   A Bizottság nem teszi közzé és más módon sem hozza nyilvánosságra az említett adatokat, ha ezáltal üzleti, ipari vagy foglalkozási titkot fedne fel. |
| --- | --- |

4.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

(1)   A Bizottság négyévente jelentést nyújt be a Tanácsnak, és – adott esetben – javaslatot tesz az ezen irányelvben megállapított jövedékiadó-kulcsokra, valamint a jövedéki adónak a dohánygyártmányok fogyasztását érintő, a forgalmi adón kívüli egyéb adókról szóló, 1995. november 27-i 95/59/EK tanácsi irányelv (8) 16. cikkében meghatározott szerkezetére vonatkozóan.

A Bizottság jelentése figyelembe veszi a belső piac megfelelő működését, a jövedékiadó-kulcsok reálértékét és a Szerződés szélesebb körű célkitűzéseit.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentésnek elsősorban a tagállamok által nyújtott információkon kell alapulnia.

(3)   A Bizottság a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv (9) 43. cikkében említett eljárással összhangban összeállítja a jelentéshez szükséges statisztikai adatok listáját, amely nem foglal magában az egyes természetes vagy jogi személyekkel kapcsolatos adatokat. A lista a tagállamoknak már rendelkezésére álló adatokon kívül kizárólag olyan adatokat tartalmazhat, amelyek összegyűjtése és összeállítása nem ró aránytalan adminisztratív terhet a tagállamokra.

(4)   A Bizottság nem teszi közzé és más módon sem hozza nyilvánosságra az említett adatokat, ha ezáltal üzleti, ipari vagy foglalkozási titkot fedne fel.

2. cikk

A 92/80/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „2011. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó (tételes és/vagy ad valorem adó, a hozzáadottérték-adó nélkül) a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 40 %-a, vagy kilogrammonkénti összege legalább 40 EUR.
  2013. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó (tételes és/vagy ad valorem adó, a hozzáadottérték-adó nélkül) a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 43 %-a, vagy kilogrammonkénti összege legalább 47 EUR.
  2015. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó (tételes és/vagy ad valorem adó, a hozzáadottérték-adó nélkül) a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 46 %-a, vagy kilogrammonkénti összege legalább 54 EUR.
  2018. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 48 %-a, vagy kilogrammonkénti összege legalább 60 EUR.
  2020. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 50 %-a, vagy kilogrammonkénti összege legalább 60 EUR.
  A súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány összértéke alapján kell kiszámítani, az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár és a szabadforgalomba bocsátott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány teljes mennyiségének hányadosaként. Ezt az átlagárat minden évben legkésőbb március 1-jéig kell meghatározni, a megelőző naptári év valamennyi forgalomba hozatalra vonatkozó adatai alapján.
  2011. január 1-jétől a százalékban, kilogrammonkénti összegben kifejezett vagy bizonyos darabszámra vonatkozó teljes jövedéki adónak legalább a következőkkel kell egyenértékűnek lennie:






  a) | szivarok vagy szivarkák esetében az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár 5 %-a, vagy 1 000 darabonként vagy kilogrammonként 12 EUR; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„2011. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó (tételes és/vagy ad valorem adó, a hozzáadottérték-adó nélkül) a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 40 %-a, vagy kilogrammonkénti összege legalább 40 EUR.

2013. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó (tételes és/vagy ad valorem adó, a hozzáadottérték-adó nélkül) a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 43 %-a, vagy kilogrammonkénti összege legalább 47 EUR.

2015. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó (tételes és/vagy ad valorem adó, a hozzáadottérték-adó nélkül) a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 46 %-a, vagy kilogrammonkénti összege legalább 54 EUR.

2018. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 48 %-a, vagy kilogrammonkénti összege legalább 60 EUR.

2020. január 1-jétől a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohányra kivetett teljes jövedéki adó a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának legalább 50 %-a, vagy kilogrammonkénti összege legalább 60 EUR.

A súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat a forgalomba hozott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány összértéke alapján kell kiszámítani, az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár és a szabadforgalomba bocsátott, cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohány teljes mennyiségének hányadosaként. Ezt az átlagárat minden évben legkésőbb március 1-jéig kell meghatározni, a megelőző naptári év valamennyi forgalomba hozatalra vonatkozó adatai alapján.

2011. január 1-jétől a százalékban, kilogrammonkénti összegben kifejezett vagy bizonyos darabszámra vonatkozó teljes jövedéki adónak legalább a következőkkel kell egyenértékűnek lennie:

a)

szivarok vagy szivarkák esetében az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár 5 %-a, vagy 1 000 darabonként vagy kilogrammonként 12 EUR;

| b) | a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohánytól eltérő fogyasztási dohányok esetében az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár 20 %-a vagy kilogrammonként 22 EUR.” |
| --- | --- |

b)

a cigarettasodrásra szánt, finomra vágott fogyasztási dohánytól eltérő fogyasztási dohányok esetében az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár 20 %-a vagy kilogrammonként 22 EUR.”

| 2. | A 3. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Az (1) bekezdéstől eltérően Franciaország 2010. január 1-jétől2015. december 31-ig továbbra is kedvezményes jövedékiadó-mértéket alkalmazhat a Korzika megyéiben szabadforgalomba bocsátott, a cigarettán kívüli dohánygyártmányokra. A kedvezményes mérték a következő:






  a) | a szivarok és a szivarkák esetében:
  az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 10 %-a; |
| --- | --- | --- |

2.

A 3. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az (1) bekezdéstől eltérően Franciaország 2010. január 1-jétől2015. december 31-ig továbbra is kedvezményes jövedékiadó-mértéket alkalmazhat a Korzika megyéiben szabadforgalomba bocsátott, a cigarettán kívüli dohánygyártmányokra. A kedvezményes mérték a következő:

a)

a szivarok és a szivarkák esetében:

az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 10 %-a;

| b) | a cigaretták sodrására szánt, finomra vágott dohány esetében:






  — | 2012. december 31-ig az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 27 %-a, |
| --- | --- | --- |

b)

a cigaretták sodrására szánt, finomra vágott dohány esetében:

—

2012. december 31-ig az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 27 %-a,

| — | 2013. január 1-jétől az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 30 %-a, |
| --- | --- |

—

2013. január 1-jétől az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 30 %-a,

| — | 2015. január 1-jétől az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 35 %-a; |
| --- | --- |

—

2015. január 1-jétől az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 35 %-a;

| c) | az egyéb fogyasztási dohány esetében:
  az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 22 %-a.” |
| --- | --- |

c)

az egyéb fogyasztási dohány esetében:

az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár legalább 22 %-a.”

| 3. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  (1)   A Bizottság négyévente jelentést nyújt be a Tanácsnak és – adott esetben – javaslatot tesz a jövedéki adó ezen irányelvben megállapított kulcsaira és szerkezetére.
  A Bizottság jelentése figyelembe veszi a belső piac megfelelő működését, a jövedékiadó-kulcsok reálértékét és a Szerződés szélesebb körű célkitűzéseit.
  (2)   Az (1) bekezdésben említett jelentésnek elsősorban a tagállamok által nyújtott információkon kell alapulnia.
  (3)   A Bizottság a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv (10) 43. cikkében említett eljárással összhangban összeállítja a jelentéshez szükséges statisztikai adatok listáját, amely nem foglal magában az egyes természetes vagy jogi személyekkel kapcsolatos adatokat. A tagállamoknak már rendelkezésére álló adatokon kívül a lista kizárólag olyan adatokat tartalmaz, amelyek összegyűjtése és összeállítása nem ró aránytalan adminisztratív terhet a tagállamokra.
  (4)   A Bizottság nem teszi közzé és más módon sem hozza nyilvánosságra az említett adatokat, ha ezáltal üzleti, ipari vagy foglalkozási titkot fedne fel. |
| --- | --- |

3.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

(1)   A Bizottság négyévente jelentést nyújt be a Tanácsnak és – adott esetben – javaslatot tesz a jövedéki adó ezen irányelvben megállapított kulcsaira és szerkezetére.

A Bizottság jelentése figyelembe veszi a belső piac megfelelő működését, a jövedékiadó-kulcsok reálértékét és a Szerződés szélesebb körű célkitűzéseit.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentésnek elsősorban a tagállamok által nyújtott információkon kell alapulnia.

(3)   A Bizottság a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv (10) 43. cikkében említett eljárással összhangban összeállítja a jelentéshez szükséges statisztikai adatok listáját, amely nem foglal magában az egyes természetes vagy jogi személyekkel kapcsolatos adatokat. A tagállamoknak már rendelkezésére álló adatokon kívül a lista kizárólag olyan adatokat tartalmaz, amelyek összegyűjtése és összeállítása nem ró aránytalan adminisztratív terhet a tagállamokra.

(4)   A Bizottság nem teszi közzé és más módon sem hozza nyilvánosságra az említett adatokat, ha ezáltal üzleti, ipari vagy foglalkozási titkot fedne fel.

| 4. | A 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság évente egyszer közzéteszi az euró nemzeti pénznemekben megállapított értékét, amely a teljes jövedéki adó összegeire alkalmazandó.
  Az alkalmazandó átváltási árfolyamok az október első munkanapján érvényes és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett árfolyamok kell, hogy legyenek, és ezeket a következő naptári év január 1-jétől kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

4.

A 5. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság évente egyszer közzéteszi az euró nemzeti pénznemekben megállapított értékét, amely a teljes jövedéki adó összegeire alkalmazandó.

Az alkalmazandó átváltási árfolyamok az október első munkanapján érvényes és az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett árfolyamok kell, hogy legyenek, és ezeket a következő naptári év január 1-jétől kell alkalmazni.”

3. cikk

A 95/59/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „3. cikk
  (1)   Tulajdonságaik és a szokásos fogyasztói elvárások alapján a következő, dohányzásra alkalmas és kizárólag arra szánt dohányáruk minősülnek szivarnak vagy szivarkának:






  a) | természetes dohánylevelekből álló külső borítékkal rendelkező dohányrudak; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„3. cikk

(1)   Tulajdonságaik és a szokásos fogyasztói elvárások alapján a következő, dohányzásra alkalmas és kizárólag arra szánt dohányáruk minősülnek szivarnak vagy szivarkának:

a)

természetes dohánylevelekből álló külső borítékkal rendelkező dohányrudak;

| b) | a kocsányozott keverékdohányból készült szivarbélből, valamint a szivar szokásos színével megegyező színű, regenerált dohánylevélből készült, és a terméket – adott esetben a füstszűrőt is beleértve, a szopókával ellátott szivaroknál azonban a szopóka kivételével – teljesen körülölelő, külső borítékból álló dohányrudak, amelyeknek darabsúlya – füstszűrő vagy szopóka nélkül – legalább 2,3 gramm és legfeljebb 10 gramm, valamint amelyeknek a hossztengely legalább egyharmadánál mért kerülete eléri a 34 millimétert. |
| --- | --- |

b)

a kocsányozott keverékdohányból készült szivarbélből, valamint a szivar szokásos színével megegyező színű, regenerált dohánylevélből készült, és a terméket – adott esetben a füstszűrőt is beleértve, a szopókával ellátott szivaroknál azonban a szopóka kivételével – teljesen körülölelő, külső borítékból álló dohányrudak, amelyeknek darabsúlya – füstszűrő vagy szopóka nélkül – legalább 2,3 gramm és legfeljebb 10 gramm, valamint amelyeknek a hossztengely legalább egyharmadánál mért kerülete eléri a 34 millimétert.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérően Németország és Magyarország 2014. december 31-ig folytathatja a 2002/10/EK irányelvvel módosított 95/59/EK irányelv 3. cikkének alkalmazását.”

| 2. | A 4. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A jövedéki adó szempontjából az (1) bekezdésben említett dohányrudat két darab cigarettának kell tekinteni, amennyiben füstszűrő és szopóka nélkül 8 cm-nél hosszabb, de 11 cm-nél rövidebb; három darab cigarettának kell tekinteni, amennyiben füstszűrő és szopóka nélkül 11 cm-nél hosszabb, de 14 cm-nél rövidebb, és így tovább.” |
| --- | --- |

2.

A 4. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A jövedéki adó szempontjából az (1) bekezdésben említett dohányrudat két darab cigarettának kell tekinteni, amennyiben füstszűrő és szopóka nélkül 8 cm-nél hosszabb, de 11 cm-nél rövidebb; három darab cigarettának kell tekinteni, amennyiben füstszűrő és szopóka nélkül 11 cm-nél hosszabb, de 14 cm-nél rövidebb, és így tovább.”

| 3. | Az 5. cikk 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | kiskereskedelmi értékesítésre felkínált dohánytörmelék, amely nem tartozik a 3. és 4. cikk hatálya alá, és dohányzásra alkalmas. E cikk alkalmazásában »dohánytörmeléknek« kell tekinteni a dohány feldolgozása és a dohánytermékek előállítása során keletkező dohánylevél-maradványokat és melléktermékeket.” |
| --- | --- | --- |

3.

Az 5. cikk 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„2.

kiskereskedelmi értékesítésre felkínált dohánytörmelék, amely nem tartozik a 3. és 4. cikk hatálya alá, és dohányzásra alkalmas. E cikk alkalmazásában »dohánytörmeléknek« kell tekinteni a dohány feldolgozása és a dohánytermékek előállítása során keletkező dohánylevél-maradványokat és melléktermékeket.”

| 4. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az első albekezdésben az „1 milliméter” kifejezés helyébe az „1,5 milliméter” kifejezés lép; |
| --- | --- | --- |

4.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

az első albekezdésben az „1 milliméter” kifejezés helyébe az „1,5 milliméter” kifejezés lép;

| b) | a második albekezdésben az „1 milliméternél nagyobb” kifejezés helyébe a „legalább 1,5 milliméter” kifejezés lép. |
| --- | --- |

b)

a második albekezdésben az „1 milliméternél nagyobb” kifejezés helyébe a „legalább 1,5 milliméter” kifejezés lép.

| 5. | A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Azokat a termékeket, amelyek részben tartalmaznak dohánytól eltérő anyagokat is, de egyébként megfelelnek a 3. cikkben rögzített követelményeknek, szivarnak, illetve szivarkának kell tekinteni.” |
| --- | --- |

5.

A 7. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Azokat a termékeket, amelyek részben tartalmaznak dohánytól eltérő anyagokat is, de egyébként megfelelnek a 3. cikkben rögzített követelményeknek, szivarnak, illetve szivarkának kell tekinteni.”

| 6. | A 8. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Amennyiben szükséges, a cigarettákra kivetett jövedéki adó magában foglalhat egy minimum adókomponenst, feltéve, hogy az adózás vegyes szerkezetét és a jövedéki adó tételes összetevőjének tekintetében a 16. cikkben meghatározott sávot szigorúan betartják.” |
| --- | --- |

6.

A 8. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Amennyiben szükséges, a cigarettákra kivetett jövedéki adó magában foglalhat egy minimum adókomponenst, feltéve, hogy az adózás vegyes szerkezetét és a jövedéki adó tételes összetevőjének tekintetében a 16. cikkben meghatározott sávot szigorúan betartják.”

| 7. | A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „16. cikk
  (1)   A jövedéki adó tételes összetevőjének a cigarettákra vonatkozó teljes adóteher összegén belüli százalékarányát a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár alapján kell kiszámolni.
  (2)   A súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat a forgalomba hozott cigaretták összértéke alapján kell kiszámítani, az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár és a szabadforgalomba bocsátott cigaretták teljes mennyiségének hányadosaként. Ezt az átlagárat minden évben legkésőbb március 1-jéig kell meghatározni, a megelőző naptári év valamennyi forgalomba hozatalra vonatkozó adatai alapján.
  (3)   2013. december 31-ig a kivetett jövedéki adó tételes összetevője nem lehet annak a teljes adótehernek az 5 %-ánál alacsonyabb és 76,5 %-ánál magasabb, amely a következők együttes összege:






  a) | tételes jövedéki adó; |
| --- | --- | --- |

7.

A 16. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„16. cikk

(1)   A jövedéki adó tételes összetevőjének a cigarettákra vonatkozó teljes adóteher összegén belüli százalékarányát a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagár alapján kell kiszámolni.

(2)   A súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárat a forgalomba hozott cigaretták összértéke alapján kell kiszámítani, az összes adót tartalmazó kiskereskedelmi értékesítési ár és a szabadforgalomba bocsátott cigaretták teljes mennyiségének hányadosaként. Ezt az átlagárat minden évben legkésőbb március 1-jéig kell meghatározni, a megelőző naptári év valamennyi forgalomba hozatalra vonatkozó adatai alapján.

(3)   2013. december 31-ig a kivetett jövedéki adó tételes összetevője nem lehet annak a teljes adótehernek az 5 %-ánál alacsonyabb és 76,5 %-ánál magasabb, amely a következők együttes összege:

a)

tételes jövedéki adó;

| b) | a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárra kivetett értékarányos jövedéki adó és hozzáadottérték-adó. |
| --- | --- |

b)

a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárra kivetett értékarányos jövedéki adó és hozzáadottérték-adó.

(4)   2014. január 1-jétől a cigarettákra kivetett jövedéki adó tételes összetevője nem lehet annak a teljes adótehernek a 7,5 %-ánál alacsonyabb és 76,5 %-ánál magasabb, amely a következők együttes összege:

| a) | tételes jövedéki adó; |
| --- | --- |

a)

tételes jövedéki adó;

| b) | a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárra kivetett értékarányos jövedéki adó és hozzáadottérték-adó. |
| --- | --- |

b)

a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárra kivetett értékarányos jövedéki adó és hozzáadottérték-adó.

(5)   A (3) és (4) bekezdés rendelkezéseitől eltérően, amennyiben egy tagállamban a cigaretták súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagárának változása miatt a jövedéki adónak a teljes adóteher százalékában kifejezett tételes összetevője a teljes adóteher 5 vagy 7,5 %-a (amelyik alkalmazandó) alá csökken vagy 76,5 %-a fölé emelkedik, az érintett tagállam a változás bekövetkeztének évét követő második év január 1-jéig tartózkodhat a tételes jövedéki adó összegének kiigazításától.

(6)   A 8. cikk (1) bekezdésétől eltérve a tagállamok a cigaretták értékarányos jövedéki adójának kiszámítási alapjából kizárhatják a vámokat.

(7)   A (3), (4), (5) és (6) bekezdésre is figyelemmel, a tagállamok jövedéki minimumadót vethetnek ki a cigarettákra.”

| 8. | A 17. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

8.

A 17. cikket el kell hagyni.

4. cikk

A 2008/118/EK irányelv a következőképpen módosul:

A 46. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A 32. cikk sérelme nélkül, a 92/79/EGK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében nem említett tagállamok a területükre további jövedéki adó megfizetése nélkül esetlegesen behozott cigaretták tekintetében 2014. január 1-jétől 300 darabnál nem szigorúbb mennyiségi korlátozást alkalmazhatnak valamely olyan tagállamból behozott cigarettákra, amely az említett irányelv 2. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban a 2. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében szereplő rendelkezésekből adódó jövedéki adónál alacsonyabb jövedéki adót alkalmaz.

A 92/79/EGK irányelv 2. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett tagállamok, amelyek a súlyozott kiskereskedelmi értékesítési átlagártól függetlenül 1 000 darab cigarettára legalább 77 EUR jövedéki adót vetnek ki, 2014. január 1-jétől 300 darabnál nem szigorúbb mennyiségi korlátozást alkalmazhatnak a területükre további jövedéki adó megfizetése nélkül valamely olyan tagállamból behozott cigarettákra, amely az említett irányelv 2. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban alacsonyabb jövedéki adót alkalmaz.

Az ezen bekezdés első és második albekezdésnek megfelelő mennyiségi korlátozást alkalmazó tagállamok tájékoztatják a Bizottságot ezek alkalmazásáról. A szóban forgó tagállamok elvégezhetik a szükséges ellenőrzéseket, feltéve, hogy ezek nem érintik a belső piac megfelelő működését.”

5. cikk

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy 2011. január 1-jétől kezdődő hatállyal megfeleljenek ezen irányelvnek kivéve, ha ezen irányelv másként rendelkezik. A tagállamok ezekről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok választják meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

6. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

7. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

E. SALGADO

---

(1)  2009. március 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL C 228., 2009.9.22., 130. o.

2

(3)  HL L 316., 1992.10.31., 8. o.

3

(4)  HL L 316., 1992.10.31., 10. o.

4

(5)  HL L 291., 1995.12.6., 40. o.

5

(6)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

6

(7)  HL L 9., 2009.1.14., 12. o.

7

(8)  HL L 291., 1995.12.6., 40. o.

8

(9)  HL L 9., 2009.1.14., 12. o.”.

9

(10)  HL L 9., 2009.1.14., 12. o.”.

10

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 27.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 50/8 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 50/8

---

A BIZOTTSÁG 165/2010/EU RENDELETE

(2010. február 26.)

az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló 1881/2006/EK rendeletnek az aflatoxinok tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagok ellenőrzésére vonatkozó közösségi eljárások megállapításáról szóló, 1993. február 8-i 315/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 2. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza az élelmiszerekben előforduló aflatoxin B1, valamint összes aflatoxin (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) legmagasabb engedélyezett értékét. |
| --- | --- |

(1)

Az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok legmagasabb értékének meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza az élelmiszerekben előforduló aflatoxin B1, valamint összes aflatoxin (aflatoxin B1 + G1 + B2 + G2) legmagasabb engedélyezett értékét.

| (2) | Tekintettel a Codex Alimentariust érintő változásokra és a legújabb tudományos szakvéleményekben található új információra, módosítani kell az egyes élelmiszerekben előforduló aflatoxinok bizonyos felső határértékeit. |
| --- | --- |

(2)

Tekintettel a Codex Alimentariust érintő változásokra és a legújabb tudományos szakvéleményekben található új információra, módosítani kell az egyes élelmiszerekben előforduló aflatoxinok bizonyos felső határértékeit.

| (3) | A Codex Alimentarius az aflatoxin legmagasabb engedélyezett értékét a továbbfeldolgozásra szánt mandula, mogyoró és pisztácia esetében 15 μg/kg-ban, az „azonnal fogyasztható” mandula, mogyoró és pisztácia esetében 10 μg/kg-ban határozta meg (3). |
| --- | --- |

(3)

A Codex Alimentarius az aflatoxin legmagasabb engedélyezett értékét a továbbfeldolgozásra szánt mandula, mogyoró és pisztácia esetében 15 μg/kg-ban, az „azonnal fogyasztható” mandula, mogyoró és pisztácia esetében 10 μg/kg-ban határozta meg (3).

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban található szennyezésekkel foglalkozó tudományos testülete (a továbbiakban: CONTAM-testület) 2007. január 25-én szakvéleményt fogadott el a fogyasztókra vonatkozó egészségügyi kockázat feltételezhető növekedéséről, amennyiben a mandula, a mogyoró és a pisztácia, valamint az ezekből származó termékek aflatoxintartalmának eddig megállapított felső határértékét növelnék (4). A CONTAM-testület megállapította, hogy a mandulában, mogyoróban és pisztáciában található összes aflatoxin felső határértékének 4 μg/kg-ról 8 vagy 10 μg/kg-ra történő növelése csekély hatással lenne a toxinoknak való étrendi kitettségnek, a rákbetegség kockázatának és a kitettség számított expozíciós határértékeinek becslésére. A testület továbbá megállapította, hogy az aflatoxinnak való kitettségnek – származzon az bármilyen forrásból is – az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szintűnek kell lennie, mivel az aflatoxinok genotoxikusak és rákkeltő hatásúak. Az adatok azt mutatják, hogy csökkenteni lehet az aflatoxinoknak való összes étrendi kitettség mértékét, amennyiben a piacra kerülő erősen szennyezett élelmiszerek számát csökkentik azáltal, hogy hatékonyabbá teszik az előírások betartatását, és csökkentik a más – nem mandula, mogyoró és pisztácia – élelmiszerforrásból származó aflatoxinnak való kitettséget. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) élelmiszerláncban található szennyezésekkel foglalkozó tudományos testülete (a továbbiakban: CONTAM-testület) 2007. január 25-én szakvéleményt fogadott el a fogyasztókra vonatkozó egészségügyi kockázat feltételezhető növekedéséről, amennyiben a mandula, a mogyoró és a pisztácia, valamint az ezekből származó termékek aflatoxintartalmának eddig megállapított felső határértékét növelnék (4). A CONTAM-testület megállapította, hogy a mandulában, mogyoróban és pisztáciában található összes aflatoxin felső határértékének 4 μg/kg-ról 8 vagy 10 μg/kg-ra történő növelése csekély hatással lenne a toxinoknak való étrendi kitettségnek, a rákbetegség kockázatának és a kitettség számított expozíciós határértékeinek becslésére. A testület továbbá megállapította, hogy az aflatoxinnak való kitettségnek – származzon az bármilyen forrásból is – az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szintűnek kell lennie, mivel az aflatoxinok genotoxikusak és rákkeltő hatásúak. Az adatok azt mutatják, hogy csökkenteni lehet az aflatoxinoknak való összes étrendi kitettség mértékét, amennyiben a piacra kerülő erősen szennyezett élelmiszerek számát csökkentik azáltal, hogy hatékonyabbá teszik az előírások betartatását, és csökkentik a más – nem mandula, mogyoró és pisztácia – élelmiszerforrásból származó aflatoxinnak való kitettséget.

| (5) | A CONTAM-testület 2009. június 16-án elfogadott egy szakvéleményt a fán termő héjas gyümölcsűekben – kivéve a mandulát, a mogyorót és a pisztáciát – található összes aflatoxin legmagasabb értékének 4 μg/kg-ról 10 μg/kg-ra történő növelésének közegészségügyi hatásairól (5). A testület megállapította, hogy a 2007-ben rendelkezésre álló információ alapján a közegészségügyre nem lenne káros hatással az, ha az előforduló összes aflatoxin értékét 4 μg/kg-ról 10 μg/kg-ra növelnék a többi fán termő héjas gyümölcsűek esetében, beleértve a brazildiót is. Tekintettel a Codex Alimentariusban a brazildió aflatoxintartalmáról folyó jelenlegi vitákra, indokolt összehangolni a brazildióban található aflatoxinok felső határértékét a mandula, mogyoró és pisztácia kódex szerinti határértékével. |
| --- | --- |

(5)

A CONTAM-testület 2009. június 16-án elfogadott egy szakvéleményt a fán termő héjas gyümölcsűekben – kivéve a mandulát, a mogyorót és a pisztáciát – található összes aflatoxin legmagasabb értékének 4 μg/kg-ról 10 μg/kg-ra történő növelésének közegészségügyi hatásairól (5). A testület megállapította, hogy a 2007-ben rendelkezésre álló információ alapján a közegészségügyre nem lenne káros hatással az, ha az előforduló összes aflatoxin értékét 4 μg/kg-ról 10 μg/kg-ra növelnék a többi fán termő héjas gyümölcsűek esetében, beleértve a brazildiót is. Tekintettel a Codex Alimentariusban a brazildió aflatoxintartalmáról folyó jelenlegi vitákra, indokolt összehangolni a brazildióban található aflatoxinok felső határértékét a mandula, mogyoró és pisztácia kódex szerinti határértékével.

| (6) | A Codex Alimentarius csak az aflatoxinok összegzett mennyiségének felső határértékét állapította meg. A megfelelő aflatoxin B1 szintet az EFSA által a kitettség felmérésére használt, az élelmiszerekben előforduló aflatoxinokat tartalmazó adatbázis alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(6)

A Codex Alimentarius csak az aflatoxinok összegzett mennyiségének felső határértékét állapította meg. A megfelelő aflatoxin B1 szintet az EFSA által a kitettség felmérésére használt, az élelmiszerekben előforduló aflatoxinokat tartalmazó adatbázis alapján állapították meg.

| (7) | Az EFSA aflatoxinokról szóló véleményében megállapításra került, hogy az olajos magvak és az ezekből származó termékek jelentősen hozzájárulnak az emberek aflatoxinnak való kitettségéhez. Az EFSA megállapította, hogy az aflatoxinnak való kitettségnek – származzon az bármilyen forrásból is – az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szintűnek kell lennie. Továbbá az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszeren (RASFF) belüli értesítések magas aflatoxinszintet mutatnak az olajos magvakban, mint például a napraforgómagban vagy a dinnyemagban. Ezért javasolt felső határértéket meghatározni a földimogyorón (mogyorón) kívül más olajos magvak tekintetében is, a földimogyoróra (mogyoróra) érvényben levő felső határértékekkel összhangban. Mivel azonban a finomított növényi olaj gyártásának során az aflatoxinokat szinte teljes mértékben eltávolítják, indokolt a finomított növényi olaj készítéséhez zúzásra szánt olajos magvakat, beleértve a földimogyorót (mogyorót) is, és a finomított növényi olajat kizárni. |
| --- | --- |

(7)

Az EFSA aflatoxinokról szóló véleményében megállapításra került, hogy az olajos magvak és az ezekből származó termékek jelentősen hozzájárulnak az emberek aflatoxinnak való kitettségéhez. Az EFSA megállapította, hogy az aflatoxinnak való kitettségnek – származzon az bármilyen forrásból is – az ésszerűen elérhető legalacsonyabb szintűnek kell lennie. Továbbá az élelmiszer- és takarmánybiztonsági riasztási rendszeren (RASFF) belüli értesítések magas aflatoxinszintet mutatnak az olajos magvakban, mint például a napraforgómagban vagy a dinnyemagban. Ezért javasolt felső határértéket meghatározni a földimogyorón (mogyorón) kívül más olajos magvak tekintetében is, a földimogyoróra (mogyoróra) érvényben levő felső határértékekkel összhangban. Mivel azonban a finomított növényi olaj gyártásának során az aflatoxinokat szinte teljes mértékben eltávolítják, indokolt a finomított növényi olaj készítéséhez zúzásra szánt olajos magvakat, beleértve a földimogyorót (mogyorót) is, és a finomított növényi olajat kizárni.

| (8) | Valamennyi gabonaféle és a gabonafélékből származó valamennyi termék vonatkozásában az aflatoxin B1 felső határértékét 2 μg/kg-ban, az összes aflatoxin tekintetében pedig 4 μg/kg-ban állapították meg, kivéve az emberi fogyasztás vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetett kukoricát, amely vonatkozásában az aflatoxin B1 felső határértéke nem lépheti túl az 5 μg/kg-ot, az összes aflatoxiné pedig a 10 μg/kg-ot. A hántolatlan nyers rizs aflatoxintartalma általában enyhén túllépi a felső határértéket. Hántolás után, amelynek során a rizshéj eltávolításra kerül, a hántolt fehér rizs aflatoxintartalma alatta marad a felső határértéknek. Indokolt tehát a kukoricához hasonló szemléletet alkalmazni a rizs esetében is, és az emberi fogyasztás vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetett rizs esetében magasabb aflatoxin B1 felső határértéket, illetve összes aflatoxin felső határértéket megállapítani. |
| --- | --- |

(8)

Valamennyi gabonaféle és a gabonafélékből származó valamennyi termék vonatkozásában az aflatoxin B1 felső határértékét 2 μg/kg-ban, az összes aflatoxin tekintetében pedig 4 μg/kg-ban állapították meg, kivéve az emberi fogyasztás vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetett kukoricát, amely vonatkozásában az aflatoxin B1 felső határértéke nem lépheti túl az 5 μg/kg-ot, az összes aflatoxiné pedig a 10 μg/kg-ot. A hántolatlan nyers rizs aflatoxintartalma általában enyhén túllépi a felső határértéket. Hántolás után, amelynek során a rizshéj eltávolításra kerül, a hántolt fehér rizs aflatoxintartalma alatta marad a felső határértéknek. Indokolt tehát a kukoricához hasonló szemléletet alkalmazni a rizs esetében is, és az emberi fogyasztás vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetett rizs esetében magasabb aflatoxin B1 felső határértéket, illetve összes aflatoxin felső határértéket megállapítani.

| (9) | A felső határértékek a fán termő héjas gyümölcsűek ehető részére vonatkoznak. A legújabb tudományos adatok azonban bebizonyították, hogy az aflatoxinszenynyeződés egy része a brazildió héján van. Indokolt tehát a mellékletben e legújabb tudományos információt tekintetbe véve módosítani a lábjegyzetet, utalva a fán termő héjas gyümölcsűek „héjukban” történő elemzése során követendő eljárásra. |
| --- | --- |

(9)

A felső határértékek a fán termő héjas gyümölcsűek ehető részére vonatkoznak. A legújabb tudományos adatok azonban bebizonyították, hogy az aflatoxinszenynyeződés egy része a brazildió héján van. Indokolt tehát a mellékletben e legújabb tudományos információt tekintetbe véve módosítani a lábjegyzetet, utalva a fán termő héjas gyümölcsűek „héjukban” történő elemzése során követendő eljárásra.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1881/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „4. cikk
  Földimogyoróra, más olajos magvakra, fán termő héjas gyümölcsűekre, szárított gyümölcsökre, rizsre és kukoricára vonatkozó külön rendelkezések
  A melléklet 2.1.5., 2.1.6., 2.1.7., 2.1.8., 2.1.10. és 2.1.11. pontjában meghatározott megfelelő aflatoxin felső határértékeknek nem megfelelő földimogyoró (mogyoró), más olajos magvak, fán termő héjas gyümölcsűek, szárított gyümölcsök, rizs és kukorica forgalomba hozható, amennyiben ezek az élelmiszerek:






  a) | nem kerülnek közvetlen emberi fogyasztásra, illetve azokat nem használják fel élelmiszergyártásnál élelmiszer-összetevőként; |
| --- | --- | --- |

1.

A 4. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„4. cikk

Földimogyoróra, más olajos magvakra, fán termő héjas gyümölcsűekre, szárított gyümölcsökre, rizsre és kukoricára vonatkozó külön rendelkezések

A melléklet 2.1.5., 2.1.6., 2.1.7., 2.1.8., 2.1.10. és 2.1.11. pontjában meghatározott megfelelő aflatoxin felső határértékeknek nem megfelelő földimogyoró (mogyoró), más olajos magvak, fán termő héjas gyümölcsűek, szárított gyümölcsök, rizs és kukorica forgalomba hozható, amennyiben ezek az élelmiszerek:

a)

nem kerülnek közvetlen emberi fogyasztásra, illetve azokat nem használják fel élelmiszergyártásnál élelmiszer-összetevőként;

| b) | megfelelnek a melléklet 2.1.1., 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4., 2.1.9. és 2.1.12 pontjában meghatározott felső határértéknek; |
| --- | --- |

b)

megfelelnek a melléklet 2.1.1., 2.1.2., 2.1.3., 2.1.4., 2.1.9. és 2.1.12 pontjában meghatározott felső határértéknek;

| c) | további válogatásra, vagy egyéb fizikai kezelésre kerülnek, és e kezelést követően a melléklet 2.1.5., 2.1.6., 2.1.7., 2.1.8., 2.1.10. és 2.1.11. pontjában meghatározott felső határértékeket nem haladják meg, és a kezelés hatására nem keletkeznek egyéb ártalmas maradékok; |
| --- | --- |

c)

további válogatásra, vagy egyéb fizikai kezelésre kerülnek, és e kezelést követően a melléklet 2.1.5., 2.1.6., 2.1.7., 2.1.8., 2.1.10. és 2.1.11. pontjában meghatározott felső határértékeket nem haladják meg, és a kezelés hatására nem keletkeznek egyéb ártalmas maradékok;

| d) | olyan címkével vannak ellátva, amely egyértelműen feltünteti a termékek alkalmazási körét, és tartalmazza a következő szöveget: »A terméket emberi fogyasztás vagy élelmiszergyártásnál élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatni kell vagy más fizikai kezelésnek kell alávetni az aflatoxinszennyezés csökkentése céljából.« A fenti megjelölést minden egyes zsák, doboz stb. címkéjének és az eredeti kísérőokmánynak is tartalmaznia kell. A szállítmány-/tételazonosító kódot letörölhetetlenül fel kell tüntetni a szállítmány minden egyes zsákján, dobozán stb. és az eredeti kísérőokmányon.” |
| --- | --- |

d)

olyan címkével vannak ellátva, amely egyértelműen feltünteti a termékek alkalmazási körét, és tartalmazza a következő szöveget: »A terméket emberi fogyasztás vagy élelmiszergyártásnál élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatni kell vagy más fizikai kezelésnek kell alávetni az aflatoxinszennyezés csökkentése céljából.« A fenti megjelölést minden egyes zsák, doboz stb. címkéjének és az eredeti kísérőokmánynak is tartalmaznia kell. A szállítmány-/tételazonosító kódot letörölhetetlenül fel kell tüntetni a szállítmány minden egyes zsákján, dobozán stb. és az eredeti kísérőokmányon.”

| 2. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „5. cikk
  A földimogyoróra (mogyoróra), más olajos magvakra, az ezekből származó termékekre és a gabonafélékre vonatkozó külön rendelkezések
  A tervezett felhasználást egyértelműen fel kell tüntetni minden egyes zsák, doboz stb. címkéjén és az eredeti kísérőokmányon. A kísérőokmánynak egyértelműen kapcsolódnia kell az érintett szállítmányhoz a szállítmányazonosító kód feltüntetésével, amely a szállítmány minden egyes zsákján, dobozán stb. szerepel. Emellett a szállítmány címzettjének a kísérőokmányon feltüntetett üzleti tevékenysége összeférhető kell hogy legyen a tervezett felhasználással.
  Annak egyértelmű megjelölése hiányában, hogy tervezett felhasználásuk nem emberi fogyasztás, a melléklet 2.1.5. és 2.1.11. pontjában meghatározott felső határértékek valamennyi forgalomba hozott földimogyoróra (mogyoróra), más olajos magvakra, és az ezekből származó termékekre és gabonafélére alkalmazandók.
  A zúzásra szánt földimogyoróra (mogyoróra) és más olajos magvakra vonatkozó kivétel, valamint a melléklet 2.1.1. pontjában meghatározott felső határértékek alóli kivétel csak olyan címkével ellátott szállítmányokra vonatkozik, amely egyértelműen feltünteti a termékek alkalmazási körét, és tartalmazza a következő szöveget: »A terméket finomított növényi olaj készítéséhez zúzásnak kell alávetni.« A fenti megjelölést minden egyes zsák, doboz stb. címkéjének és az eredeti kísérőokmány(ok)nak is tartalmaznia kell. A végső rendeltetési hely egy magzúzó üzem kell, hogy legyen.” |
| --- | --- |

2.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

A földimogyoróra (mogyoróra), más olajos magvakra, az ezekből származó termékekre és a gabonafélékre vonatkozó külön rendelkezések

A tervezett felhasználást egyértelműen fel kell tüntetni minden egyes zsák, doboz stb. címkéjén és az eredeti kísérőokmányon. A kísérőokmánynak egyértelműen kapcsolódnia kell az érintett szállítmányhoz a szállítmányazonosító kód feltüntetésével, amely a szállítmány minden egyes zsákján, dobozán stb. szerepel. Emellett a szállítmány címzettjének a kísérőokmányon feltüntetett üzleti tevékenysége összeférhető kell hogy legyen a tervezett felhasználással.

Annak egyértelmű megjelölése hiányában, hogy tervezett felhasználásuk nem emberi fogyasztás, a melléklet 2.1.5. és 2.1.11. pontjában meghatározott felső határértékek valamennyi forgalomba hozott földimogyoróra (mogyoróra), más olajos magvakra, és az ezekből származó termékekre és gabonafélére alkalmazandók.

A zúzásra szánt földimogyoróra (mogyoróra) és más olajos magvakra vonatkozó kivétel, valamint a melléklet 2.1.1. pontjában meghatározott felső határértékek alóli kivétel csak olyan címkével ellátott szállítmányokra vonatkozik, amely egyértelműen feltünteti a termékek alkalmazási körét, és tartalmazza a következő szöveget: »A terméket finomított növényi olaj készítéséhez zúzásnak kell alávetni.« A fenti megjelölést minden egyes zsák, doboz stb. címkéjének és az eredeti kísérőokmány(ok)nak is tartalmaznia kell. A végső rendeltetési hely egy magzúzó üzem kell, hogy legyen.”

| 3. | A melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 2.1. pont (Aflatoxinok) helyébe e rendelet mellékletének szövege lép; |
| --- | --- | --- |

3.

A melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 2.1. pont (Aflatoxinok) helyébe e rendelet mellékletének szövege lép;

| b) | az 5. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(5) | A felső határértékek a földimogyoró (mogyoró) és a fán termő héjas gyümölcsűek ehető részére vonatkoznak. Héjas földimogyoró és fán termő héjas gyümölcsűek elemzése során az aflatoxintartalom megállapításakor azt kell feltételezni, hogy a szenynyeződés egésze az ehető részben található, kivéve a brazildió esetében.”; |
| --- | --- | --- |

b)

az 5. lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(5)

A felső határértékek a földimogyoró (mogyoró) és a fán termő héjas gyümölcsűek ehető részére vonatkoznak. Héjas földimogyoró és fán termő héjas gyümölcsűek elemzése során az aflatoxintartalom megállapításakor azt kell feltételezni, hogy a szenynyeződés egésze az ehető részben található, kivéve a brazildió esetében.”;

| c) | a következő lábjegyzetek kerülnek beillesztésre:






  „(40) | A 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 KN-kód alá tartozó olajos magvak és a 1208 KN-kód alá tartozó olajos magvakból származó termékek; a dinnyemag az ex 1207 99 kód alá tartozik. |
| --- | --- | --- |

c)

a következő lábjegyzetek kerülnek beillesztésre:

„(40)

A 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207 KN-kód alá tartozó olajos magvak és a 1208 KN-kód alá tartozó olajos magvakból származó termékek; a dinnyemag az ex 1207 99 kód alá tartozik.

| (41) | Amennyiben a fán termő héjas gyümölcsűekből származó/készített termékek kizárólag a fán termő héjas gyümölcsűekből származnak/készülnek, a megfelelő fán termő héjas gyümölcsűekre megállapított felső határértékek vonatkoznak az ezekből származó/készített termékekre is. A többi esetben a 2. cikk (1) és (2) bekezdésében foglaltak érvényesek a nyersanyagokból származó/készített termékekre.” |
| --- | --- |

(41)

Amennyiben a fán termő héjas gyümölcsűekből származó/készített termékek kizárólag a fán termő héjas gyümölcsűekből származnak/készülnek, a megfelelő fán termő héjas gyümölcsűekre megállapított felső határértékek vonatkoznak az ezekből származó/készített termékekre is. A többi esetben a 2. cikk (1) és (2) bekezdésében foglaltak érvényesek a nyersanyagokból származó/készített termékekre.”

2. cikk

Ez a rendelet nem vonatkozik olyan sárgabarackmagra és földimogyorótól (mogyoró) különböző olajos magvakra, valamint ezekből származó termékekre, amelyeket e rendelet kötelező alkalmazása előtt, de az adott időpontban hatályos rendelkezésekkel összhangban hoztak forgalomba.

Az élelmiszer-ipari vállalkozóra hárul a bizonyítási teher arra vonatkozóan, hogy a termékeket mikor hozták forgalomba.

3. cikk

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő tizedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 37., 1993.2.13., 1. o.

1

(2)  HL L 364., 2006.12.20., 5. o.

2

(3)  Az Élelmiszerekben lévő Szennyezőanyagok és Toxinok Általános Szabványa (CODEX STAN 193-1995) http://www.codexalimentarius.net/download/standards/17/CXS_193e.pdf

3

(4)  The EFSA Journal (2007) 446, 1–127. o. http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Scientific_Opinion/CONTAM%20_op_ej446_aflatoxins_en.pdf?ssbinary=true

4

The EFSA Journal

(5)  Az élelmiszerláncban található szennyezésekkel foglalkozó tudományos testület az Európai Bizottság kérésére kiadott szakvéleménye a fán termő héjas gyümölcsűekben – kivéve a mandulát, a mogyorót és a pisztáciát – található összes aflatoxin legmagasabb értékének 4 μg/kg-ról 10 μg/kg-ra történő növelésének közegészségügyi hatásairól. The EFSA Journal (2009) 1168, 1–11. o. http://www.efsa.europa.eu/cs/BlobServer/Statement/contam_statement_ej1168_aflatoxin_other_treenuts_en,0.pdf?ssbinary = true

5

The EFSA Journal

---

MELLÉKLET

| Élelmiszerek (1) | Felső határértékek (μg/kg) |
| --- | --- |
| „2.1. | Aflatoxinok | B1 | A B1, B2, G1 és G2 összege | M1 |
| 2.1.1. | Az emberi fogyasztás vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetett földimogyoró (mogyoró) és egyéb olajos magvak (40),
  kivéve a következőket:






  — | finomított növényi olaj készítéséhez zúzásra szánt földimogyoró (mogyoró) és egyéb olajos magvak |

Élelmiszerek (1)

Felső határértékek (μg/kg)

„2.1.

Aflatoxinok

B1

A B1, B2, G1 és G2 összege

M1

2.1.1.

Az emberi fogyasztás vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetett földimogyoró (mogyoró) és egyéb olajos magvak (40),

kivéve a következőket:

—

finomított növényi olaj készítéséhez zúzásra szánt földimogyoró (mogyoró) és egyéb olajos magvak

8,0 (5)

15,0 (5)

—

2.1.2.

Az emberi fogyasztás, vagy élelmiszergyártásnál élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatandó, vagy más fizikai kezelésnek alávetendő mandula, pisztácia és sárgabarackmag

12,0 (5)

15,0 (5)

—

2.1.3.

Emberi fogyasztás, vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetendő mogyoró és brazildió

8,0 (5)

15,0 (5)

2.1.4.

Az emberi fogyasztás vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetendő más, a 2.1.2. és a 2.1.3. pontban nem felsorolt, fán termő héjas gyümölcsűek

5,0 (5)

10,0 (5)

—

2.1.5.

Közvetlen emberi fogyasztásra vagy összetett élelmiszerek összetevőjeként történő felhasználásra szánt földimogyoró (mogyoró) és egyéb olajos magvak (40)

kivéve a következőket:

| — | finomításra szánt nyers növényi olajok |
| --- | --- |

—

finomításra szánt nyers növényi olajok

| — | finomított növényi olajok |
| --- | --- |

—

finomított növényi olajok

2,0 (5)

4,0 (5)

—

2.1.6.

Közvetlen emberi fogyasztásra vagy összetett élelmiszerek összetevőjeként történő felhasználásra szánt mandula, pisztácia és sárgabarackmag (41)

8,0 (5)

10,0 (5)

—

2.1.7.

Közvetlen emberi fogyasztásra vagy összetett élelmiszerek összetevőjeként történő felhasználásra szánt mogyoró és brazildió (41)

5,0 (5)

10,0 (5)

2.1.8.

Közvetlen emberi fogyasztásra vagy összetett élelmiszerek összetevőjeként történő felhasználásra szánt más, a 2.1.6. és a 2.1.7. pontban fel nem sorolt, fán termő héjas gyümölcsűek, és ezek feldolgozott termékei

2,0 (5)

4,0 (5)

—

2.1.9.

Az emberi fogyasztás vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetendő szárított gyümölcs

5,0

10,0

—

2.1.10.

Közvetlen emberi fogyasztásra vagy összetett élelmiszerek összetevőjeként történő felhasználásra szánt szárított gyümölcs és annak feldolgozott termékei

2,0

4,0

—

2.1.11.

Valamennyi gabonaféle és a gabonafélékből származó valamennyi termék, beleértve a feldolgozott gabonatermékeket is, a 2.1.12., 2.1.15. és 2.1.17. pontban felsorolt élelmiszerek kivételével

2,0

4,0

—

2.1.12.

Az emberi fogyasztás vagy élelmiszer-összetevőként történő felhasználás előtt válogatásnak vagy egyéb fizikai kezelésnek alávetendő kukorica és rizs

5,0

10,0

—

2.1.13.

Nyers tej (6), hőkezelt tej és tejalapú termékek előállításához használt tej

—

—

0,050

2.1.14.

Az alábbi fűszerfajták:

| | Capsicum spp (ezekből készült szárított gyümölcsök, egészben vagy őrölve, beleértve a chilipaprikát, a chilipaprikaport, a cayenne borsot és a paprikát is) |
| --- | --- |

Capsicum spp (ezekből készült szárított gyümölcsök, egészben vagy őrölve, beleértve a chilipaprikát, a chilipaprikaport, a cayenne borsot és a paprikát is)

| | Piper spp (ezek gyümölcsei, beleértve a fehér- és a feketeborsot is) |
| --- | --- |

Piper spp (ezek gyümölcsei, beleértve a fehér- és a feketeborsot is)

| | Myristica fragrans (szerecsendió) |
| --- | --- |

Myristica fragrans (szerecsendió)

| | Zingiber officinale (gyömbér) |
| --- | --- |

Zingiber officinale (gyömbér)

| | Curcuma longa (kurkuma) |
| --- | --- |

Curcuma longa (kurkuma)

Az említettek közül egy vagy több fűszert tartalmazó fűszerkeverékek

5,0

10,0

—

2.1.15.

Csecsemők és kisgyermekek számára készült gabonaalapú élelmiszerek és bébiételek (3) (7)

0,10

—

—

2.1.16.

Anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerek, beleértve a tejalapú anyatej-helyettesítő tápszert és a tejalapú anyatej-kiegészítő tápszert (4) (8)

—

—

0,025

2.1.17.

Speciális gyógyászati célokra (9) (10) szánt diétás élelmiszerek kifejezetten csecsemők számára

0,10

—

0,025”

---

| 27.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 50/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 50/13

---

A BIZOTTSÁG 166/2010/EU RENDELETE

(2010. február 26.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. február 27-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 26-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 114,6 |
| JO | 82,9 |
| MA | 97,0 |
| TN | 131,1 |
| TR | 105,0 |
| ZZ | 106,1 |
| 0707 00 05 | EG | 216,8 |
| JO | 147,9 |
| MK | 147,9 |
| TR | 155,6 |
| ZZ | 167,1 |
| 0709 90 70 | IL | 265,5 |
| MA | 135,0 |
| TR | 92,4 |
| ZZ | 164,3 |
| 0709 90 80 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | EG | 48,5 |
| IL | 58,4 |
| MA | 51,2 |
| TN | 57,3 |
| TR | 61,8 |
| ZZ | 55,4 |
| 0805 20 10 | EG | 65,1 |
| IL | 154,5 |
| MA | 75,3 |
| TR | 77,6 |
| ZZ | 93,1 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,8 |
| EG | 69,6 |
| IL | 88,1 |
| JM | 97,9 |
| MA | 119,4 |
| PK | 35,3 |
| TR | 60,8 |
| ZZ | 75,1 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 76,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 65,1 |
| ZZ | 71,6 |
| 0808 10 80 | CA | 65,9 |
| CL | 59,9 |
| CN | 68,3 |
| MK | 24,7 |
| US | 117,4 |
| ZZ | 67,2 |
| 0808 20 50 | AR | 89,8 |
| CL | 75,8 |
| CN | 42,0 |
| US | 95,7 |
| ZA | 95,0 |
| ZZ | 79,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

114,6

JO

82,9

MA

97,0

TN

131,1

TR

105,0

ZZ

106,1

0707 00 05

EG

216,8

JO

147,9

MK

147,9

TR

155,6

ZZ

167,1

0709 90 70

IL

265,5

MA

135,0

TR

92,4

ZZ

164,3

0709 90 80

EG

82,2

ZZ

82,2

0805 10 20

EG

48,5

IL

58,4

MA

51,2

TN

57,3

TR

61,8

ZZ

55,4

0805 20 10

EG

65,1

IL

154,5

MA

75,3

TR

77,6

ZZ

93,1

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,8

EG

69,6

IL

88,1

JM

97,9

MA

119,4

PK

35,3

TR

60,8

ZZ

75,1

0805 50 10

EG

76,3

IL

76,3

MA

68,6

TR

65,1

ZZ

71,6

0808 10 80

CA

65,9

CL

59,9

CN

68,3

MK

24,7

US

117,4

ZZ

67,2

0808 20 50

AR

89,8

CL

75,8

CN

42,0

US

95,7

ZA

95,0

ZZ

79,7

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 27.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 50/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 50/15

---

A BIZOTTSÁG 167/2010/EU RENDELETE

(2010. február 26.)

a gabonaágazatban a 2010. március 1-jetől alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2010. március 1-tól az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2010. március 1-tól az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2010. március 1-tól alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. március 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 26-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2010. március 1-jétől alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 36,84 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 17,08 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 17,08 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 36,84 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

36,84

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

17,08

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

17,08

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

36,84

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

16.2.2010-25.2.2010

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 151,97 | 106,17 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 170,67 | 160,67 | 140,67 | 101,09 |
| Öböl-beli árnövelés | 50,67 | 14,68 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | — | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

151,97

106,17

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

170,67

160,67

140,67

101,09

Öböl-beli árnövelés

50,67

14,68

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

—

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 22,68 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | — EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

22,68 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

— EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

HATÁROZATOK

| 27.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 50/18 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 50/18

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. február 25.)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkében említett bizottság működésének szabályairól

(2010/124/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 255. cikke második bekezdésére,

tekintettel a Bíróság elnökének 2010. január 11-i kezdeményezésére,

mivel:

| (1) | A Bíróság és a Törvényszék bíráit és főtanácsnokait a tagállamok kormányai közös megegyezéssel nevezik ki azt követően, hogy konzultációt folytattak azon bizottsággal, amelynek feladata, hogy véleményt adjon a bíráknak vagy főtanácsnokoknak jelölt személyeknek a feladatra való alkalmasságáról. E bizottságot hét személy alkotja, akiket a Bíróság és a Törvényszék korábbi tagjai, a tagállamok legfelsőbb bíróságának tagjai és az elismert szakértelemmel rendelkező jogászok közül választanak ki, és akik közül egy személyre az Európai Parlament tesz javaslatot. |
| --- | --- |

(1)

A Bíróság és a Törvényszék bíráit és főtanácsnokait a tagállamok kormányai közös megegyezéssel nevezik ki azt követően, hogy konzultációt folytattak azon bizottsággal, amelynek feladata, hogy véleményt adjon a bíráknak vagy főtanácsnokoknak jelölt személyeknek a feladatra való alkalmasságáról. E bizottságot hét személy alkotja, akiket a Bíróság és a Törvényszék korábbi tagjai, a tagállamok legfelsőbb bíróságának tagjai és az elismert szakértelemmel rendelkező jogászok közül választanak ki, és akik közül egy személyre az Európai Parlament tesz javaslatot.

| (2) | Ezért meg kell határozni az említett bizottság működésének szabályait, |
| --- | --- |

(2)

Ezért meg kell határozni az említett bizottság működésének szabályait,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

E határozat melléklete tartalmazza az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkében említett bizottság működésének szabályait.

2. cikk

Ez a határozat 2010. március 1-jén lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. PÉREZ RUBALCABA

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI UNIÓ MŰKÖDÉSÉRŐL SZÓLÓ SZERZŐDÉS 255. CIKKÉBEN EMLÍTETT BIZOTTSÁG MŰKÖDÉSÉNEK SZABÁLYAI

1.   Feladat

A bizottság véleményt ad a Bíróságra és a Törvényszékre bíráknak vagy főtanácsnokoknak jelölt személyeknek a feladatra való alkalmasságáról azt megelőzően, hogy a tagállamok kormányai az EUMSz. 253. és 254. cikkének megfelelően kineveznék őket.

2.   Összetétel

A bizottságot hét személy alkotja, akiket a Bíróság és a Törvényszék korábbi tagjai, a tagállamok legfelsőbb bíróságának tagjai és az elismert szakértelemmel rendelkező jogászok közül választanak ki, és akik közül egy személyre az Európai Parlament tesz javaslatot.

3.   A megbízatás időtartama

A bizottság tagjainak megbízatása négy évre szól. Azon tag helyére, akinek megbízatása ezen időtartam letelte előtt szűnik meg, az időtartam fennmaradó részére helyettest kell választani.

A bizottság tagjainak megbízatása egy ízben újítható meg.

4.   Elnök és titkárság

A bizottság elnökét annak tagjai sorából a Tanács jelöli ki.

A Tanács főtitkársága látja el a bizottság titkársági feladatait. Biztosítja a bizottság működéséhez szükséges ügyviteli hátteret, beleértve a dokumentumok fordítását is.

5.   Határozatképesség és határozathozatal

A bizottság határozatképes, ha legalább öt tagja jelen van. A határozathozatal zárt tanácskozásban történik.

6.   A bizottság eljárásának kezdeményezése és kiegészítő információk iránti kérelem

Ha valamely tagállam kormánya javaslatot tesz egy jelöltre, a Tanács főtitkársága megküldi a javaslatot a bizottság elnökének.

A bizottság kiegészítő információk vagy az általa a határozathozatalhoz szükségesnek tartott más adatok közlését kérheti a javaslattevő kormánytól.

7.   Meghallgatás

A bizottság zárt ülésen meghallgatja a jelöltet, kivéve a valamely bíró vagy főtanácsnok megbízatásának megújítására irányuló javaslat esetét.

8.   A vélemény indokolása és ismertetése

A bizottság véleményét indokolja. Az indokolás tartalmazza azon főbb okokat, amelyekre a bizottság a véleményét alapozta.

A bizottság a véleményét továbbítja a tagállamok kormányképviselői számára. Ezen túlmenően, az elnökség kérelmére a bizottság elnöke ismerteti e véleményt a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselőivel.

9.   Pénzügyi rendelkezések

A bizottság azon tagjai, akiknek feladatuk teljesítése érdekében el kell hagyniuk lakóhelyüket, a Bizottság elnökének és tagjainak, a Bíróság elnökének, bíráinak, főtanácsnokainak és hivatalvezetőjének, valamint az Elsőfokú Bíróság elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének, továbbá az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének, tagjainak és hivatalvezetőjének járandóságairól szóló, 1967. július 25-i 422/67/EGK, 5/67 Euratom tanácsi rendelet (1) 6. cikkében írt szabályok szerint költségtérítésre és díjazásra jogosultak.

Az ezzel összefüggő költségeket a Tanács viseli.

---

(1)  HL 187., 1967.8.8., 1. o., magyar nyelvű különkiadás: 01. fejezet 1. kötet, 27. o.

---

| 27.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 50/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 50/20

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2010. február 25.)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkében említett bizottság tagjainak kinevezéséről

(2010/125/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 255. cikke második bekezdésére,

tekintettel a Bíróság elnökének 2010. január 26-i kezdeményezésére,

mivel:

| (1) | A Szerződés 255. cikkének első bekezdése alapján létrejön egy bizottság, amelynek feladata, hogy a Bíróságra és a Törvényszékre bíráknak vagy főtanácsnokoknak jelölt személyeknek a feladatra való alkalmasságáról azt megelőzően véleményt adjon, hogy a tagállamok kormányai kineveznék őket (a továbbiakban: „bizottság”). |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 255. cikkének első bekezdése alapján létrejön egy bizottság, amelynek feladata, hogy a Bíróságra és a Törvényszékre bíráknak vagy főtanácsnokoknak jelölt személyeknek a feladatra való alkalmasságáról azt megelőzően véleményt adjon, hogy a tagállamok kormányai kineveznék őket (a továbbiakban: „bizottság”).

| (2) | A bizottságot hét személy alkotja, akiket a Bíróság és a Törvényszék korábbi tagjai, a tagállamok legfelsőbb bíróságának tagjai és az elismert szakértelemmel rendelkező jogászok közül választanak ki, és akik közül egy személyre az Európai Parlament tesz javaslatot. |
| --- | --- |

(2)

A bizottságot hét személy alkotja, akiket a Bíróság és a Törvényszék korábbi tagjai, a tagállamok legfelsőbb bíróságának tagjai és az elismert szakértelemmel rendelkező jogászok közül választanak ki, és akik közül egy személyre az Európai Parlament tesz javaslatot.

| (3) | Figyelembe kell venni azt a szempontot, hogy a bizottság összetétele mind földrajzi tekintetben, mind pedig a tagállamok jogrendszereinek képviselete szempontjából kiegyensúlyozott legyen. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe kell venni azt a szempontot, hogy a bizottság összetétele mind földrajzi tekintetben, mind pedig a tagállamok jogrendszereinek képviselete szempontjából kiegyensúlyozott legyen.

| (4) | Ezért ki kell nevezni a bizottság tagjait és elnökét, |
| --- | --- |

(4)

Ezért ki kell nevezni a bizottság tagjait és elnökét,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010. március 1-jétől kezdődő négyéves időszakra az alábbi személyeket nevezik ki az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikkében említett bizottság tagjaivá:

| | Jean-Marc SAUVÉ, elnök |
| --- | --- |

Jean-Marc SAUVÉ, elnök

| | Peter JANN |
| --- | --- |

Peter JANN

| | Lord MANCE |
| --- | --- |

Lord MANCE

| | Torben MELCHIOR |
| --- | --- |

Torben MELCHIOR

| | Péter PACZOLAY |
| --- | --- |

Péter PACZOLAY

| | Ana PALACIO VALLELERSUNDI |
| --- | --- |

Ana PALACIO VALLELERSUNDI

| | Virpi TIILI |
| --- | --- |

Virpi TIILI

2. cikk

Ez a határozat 2010. március 1-jén lép hatályba.

3. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. PÉREZ RUBALCABA

---