# Euroopa Liidu L 61/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.061.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 61 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide11. märts 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.061.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 61

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide11. märts 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 200/2010, 10. märts 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses Euroopa Liidu eesmärgiga vähendada Salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus täiskasvanud aretuskarjades (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 201/2010, 10. märts 2010, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele) üksikasjalikud rakenduseeskirjad | 10 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 202/2010, 10. märts 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 6/2003 kaupade autovedu käsitleva statistika avaldamise kohta (
  1
  ) | 24 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 203/2010, 10. märts 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Irpinia – Colline dell’Ufita (KPN)] | 29 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 204/2010, 10. märts 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 31 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 205/2010, 10. märts 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 33 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/150/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 10. märts 2010, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimik, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatamiseks seoses fenpüratsamiini võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1268 all)

   (
  1
  ) | 35 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 200/2010, 10. märts 2010, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses Euroopa Liidu eesmärgiga vähendada Salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus täiskasvanud aretuskarjades (
  1
  )

Salmonella

Gallus gallus

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 201/2010, 10. märts 2010, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

10

*

Komisjoni määrus (EL) nr 202/2010, 10. märts 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 6/2003 kaupade autovedu käsitleva statistika avaldamise kohta (
  1
  )

1

24

*

Komisjoni määrus (EL) nr 203/2010, 10. märts 2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Irpinia – Colline dell’Ufita (KPN)]

29

Komisjoni määrus (EL) nr 204/2010, 10. märts 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

31

Komisjoni määrus (EL) nr 205/2010, 10. märts 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

33

OTSUSED

2010/150/EL

*

Komisjoni otsus, 10. märts 2010, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimik, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatamiseks seoses fenpüratsamiini võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 1268 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1268 all)

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 200/2010,

10. märts 2010,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses Euroopa Liidu eesmärgiga vähendada Salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus täiskasvanud aretuskarjades

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2160/2003 Salmonella ja teiste konkreetsete toidupõhiste zoonootilise toimega mõjurite kontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 1 teist lõiku ja artiklit 13,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 2160/2003 eesmärk on tagada meetmete võtmine Salmonella ja muude zoonootiliste mõjurite avastamiseks ja tõrjeks tootmise, töötlemise ja turustamise kõikides asjaomastes etappides ning eriti esmatootmistasandil, et vähendada nende esinemissagedust ja nendega seotud ohtu rahvatervisele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 2160/2003 eesmärk on tagada meetmete võtmine Salmonella ja muude zoonootiliste mõjurite avastamiseks ja tõrjeks tootmise, töötlemise ja turustamise kõikides asjaomastes etappides ning eriti esmatootmistasandil, et vähendada nende esinemissagedust ja nendega seotud ohtu rahvatervisele.

| (2) | Määruses (EÜ) nr 2160/2003 on sätestatud Euroopa Liidu eesmärgid, mis kehtestatakse määruse I lisas nimetatud zoonooside ja zoonootiliste mõjurite esinemissageduse vähendamiseks samas lisas nimetatud loomapopulatsioonides. Samuti on määruses nende eesmärkidega seoses sätestatud teatavad nõuded. |
| --- | --- |

(2)

Määruses (EÜ) nr 2160/2003 on sätestatud Euroopa Liidu eesmärgid, mis kehtestatakse määruse I lisas nimetatud zoonooside ja zoonootiliste mõjurite esinemissageduse vähendamiseks samas lisas nimetatud loomapopulatsioonides. Samuti on määruses nende eesmärkidega seoses sätestatud teatavad nõuded.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2160/2003 I lisas viidatakse kõikidele rahvatervise seisukohalt olulistele Salmonella serotüüpidele liigi Gallus gallus aretuskarjades. Kõnealused aretuskarjad võivad nakatada salmonellaga oma järglaskonda, eelkõige munakanasid ja broilereid. Salmonella esinemissageduse vähendamine aretuskarjades aitab seega piirata kõnealuse zoonootilise mõjuri esinemist järglaskonnalt saadavates munades ja lihas, mis on oluline oht rahvatervisele. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2160/2003 I lisas viidatakse kõikidele rahvatervise seisukohalt olulistele Salmonella serotüüpidele liigi Gallus gallus aretuskarjades. Kõnealused aretuskarjad võivad nakatada salmonellaga oma järglaskonda, eelkõige munakanasid ja broilereid. Salmonella esinemissageduse vähendamine aretuskarjades aitab seega piirata kõnealuse zoonootilise mõjuri esinemist järglaskonnalt saadavates munades ja lihas, mis on oluline oht rahvatervisele.

| (4) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1003/2005 (millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada teatavate Salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus aretuskarjades ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2160/2003) (2) on sätestatud ühenduse eesmärk 31. detsembril 2009 lõppevaks üleminekuperioodiks vähendada teatavate Salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus aretuskarjades. Nimetatud kuupäevaks võib serotüüpide Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium ja Salmonella virchow (edaspidi „asjaomased Salmonella serotüübid”) suhtes positiivsete liigi Gallus gallus täiskasvanud aretuskarjade maksimumprotsent olla kuni 1. Seega tuleb kehtestada Euroopa Liidu alaline eesmärk vähendada asjaomaste Salmonella serotüüpide esinemissagedust pärast nimetatud tähtaja möödumist. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1003/2005 (millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 2160/2003 seoses ühenduse eesmärgiga vähendada teatavate Salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus aretuskarjades ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2160/2003) (2) on sätestatud ühenduse eesmärk 31. detsembril 2009 lõppevaks üleminekuperioodiks vähendada teatavate Salmonella serotüüpide esinemissagedust liigi Gallus gallus aretuskarjades. Nimetatud kuupäevaks võib serotüüpide Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium ja Salmonella virchow (edaspidi „asjaomased Salmonella serotüübid”) suhtes positiivsete liigi Gallus gallus täiskasvanud aretuskarjade maksimumprotsent olla kuni 1. Seega tuleb kehtestada Euroopa Liidu alaline eesmärk vähendada asjaomaste Salmonella serotüüpide esinemissagedust pärast nimetatud tähtaja möödumist.

| (5) | Määruses (EÜ) nr 2160/2003 on sätestatud, et Euroopa Liidu eesmärkide kehtestamisel võetakse arvesse olemasolevate siseriiklike meetmete rakendamisel saadud kogemusi ning ELi olemasolevate nõuete alusel komisjonile või Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) esitatud teavet, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivis 2003/99/EÜ (zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta) (3) ning eriti selle artiklis 5 sätestatud teabe raames. |
| --- | --- |

(5)

Määruses (EÜ) nr 2160/2003 on sätestatud, et Euroopa Liidu eesmärkide kehtestamisel võetakse arvesse olemasolevate siseriiklike meetmete rakendamisel saadud kogemusi ning ELi olemasolevate nõuete alusel komisjonile või Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) esitatud teavet, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivis 2003/99/EÜ (zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta) (3) ning eriti selle artiklis 5 sätestatud teabe raames.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 2160/2003 nõuetele konsulteeriti liigi Gallus gallus aretuskarjade jaoks Euroopa Liidu alalise eesmärgi kehtestamisel EFSAga. Bioloogiliste ohtude komisjoni 26. märtsi 2009. aasta teaduslikus arvamuses hinnati Euroopa Komisjoni taotluse alusel liigi Gallus gallus aretuskarjades Salmonella esinemissageduse vähendamise uue eesmärgi kehtestamise koguselist mõju (4). Selles jõuti järeldusele, et munade ja broileriliha tootmisahelas võivad aretuskarjalt järglaskonnale kõige tõenäolisemalt üle kanduda Salmonella enteritidis ja Salmonella typhimurium. Samuti leiti, et meetmed, mida Euroopa Liit rakendab aretuskarjades nende kahe serotüübi tõrjeks, peaksid piirama tootmiskarjas Salmonella-nakkuse levimist ja vähendama linnulihast inimeste tervisele tulenevat ohtu. Lisaks märgiti teaduslikus arvamuses, et teisi serotüüpe piiravate kogu ELi hõlmavate täiendavate tõrjemeetmete kasutegur on suhteliselt väike: neid serotüüpe seostatakse harvem inimeste haigestumisega ja nende puhul on vertikaalse ülekandumise võimalus väiksem. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 2160/2003 nõuetele konsulteeriti liigi Gallus gallus aretuskarjade jaoks Euroopa Liidu alalise eesmärgi kehtestamisel EFSAga. Bioloogiliste ohtude komisjoni 26. märtsi 2009. aasta teaduslikus arvamuses hinnati Euroopa Komisjoni taotluse alusel liigi Gallus gallus aretuskarjades Salmonella esinemissageduse vähendamise uue eesmärgi kehtestamise koguselist mõju (4). Selles jõuti järeldusele, et munade ja broileriliha tootmisahelas võivad aretuskarjalt järglaskonnale kõige tõenäolisemalt üle kanduda Salmonella enteritidis ja Salmonella typhimurium. Samuti leiti, et meetmed, mida Euroopa Liit rakendab aretuskarjades nende kahe serotüübi tõrjeks, peaksid piirama tootmiskarjas Salmonella-nakkuse levimist ja vähendama linnulihast inimeste tervisele tulenevat ohtu. Lisaks märgiti teaduslikus arvamuses, et teisi serotüüpe piiravate kogu ELi hõlmavate täiendavate tõrjemeetmete kasutegur on suhteliselt väike: neid serotüüpe seostatakse harvem inimeste haigestumisega ja nende puhul on vertikaalse ülekandumise võimalus väiksem.

| (7) | Võttes arvesse EFSA teaduslikku arvamust ja kuna on vaja rohkem aega selleks, et hinnata karjades Salmonella esinemise suundumusi pärast liikmesriikide tõrjekavade rakendamist, tuleks säilitada määruses (EÜ) nr 1003/2005 sätestatud eesmärgiga sarnane Euroopa Liidu eesmärk vähendada liigi Gallus gallus täiskasvanud aretuskarjades Salmonella esinemissagedust. |
| --- | --- |

(7)

Võttes arvesse EFSA teaduslikku arvamust ja kuna on vaja rohkem aega selleks, et hinnata karjades Salmonella esinemise suundumusi pärast liikmesriikide tõrjekavade rakendamist, tuleks säilitada määruses (EÜ) nr 1003/2005 sätestatud eesmärgiga sarnane Euroopa Liidu eesmärk vähendada liigi Gallus gallus täiskasvanud aretuskarjades Salmonella esinemissagedust.

| (8) | Et tagada Euroopa Liidu eesmärgi saavutamine, tuleb sätestada korrapärane proovide võtmine liigi Gallus gallus aretuskarjades. |
| --- | --- |

(8)

Et tagada Euroopa Liidu eesmärgi saavutamine, tuleb sätestada korrapärane proovide võtmine liigi Gallus gallus aretuskarjades.

| (9) | 2010. aastal eesmärgi saavutamiseks vajalikud liikmesriikide tõrjekavad on heaks kiidetud vastavalt komisjoni 26. novembri 2009. aasta otsusele 2009/883/EÜ, millega kiidetakse heaks liikmesriikide 2010. aastaks ja järgmisteks aastateks esitatud aastased ja mitmeaastased kavad ning ühenduse rahaline toetus teatavate loomahaiguste ja zoonooside likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks (5). Kõnealused kavad põhinevad nende esitamise ajal kehtinud õigusnormidel. Liigi Gallus gallus aretuskarju käsitlevad kavad kiideti heaks määruse (EÜ) nr 1003/2005 alusel. Seega on juba heaks kiidetud tõrjekavadega seoses vaja üleminekumeedet. |
| --- | --- |

(9)

2010. aastal eesmärgi saavutamiseks vajalikud liikmesriikide tõrjekavad on heaks kiidetud vastavalt komisjoni 26. novembri 2009. aasta otsusele 2009/883/EÜ, millega kiidetakse heaks liikmesriikide 2010. aastaks ja järgmisteks aastateks esitatud aastased ja mitmeaastased kavad ning ühenduse rahaline toetus teatavate loomahaiguste ja zoonooside likvideerimiseks, tõrjeks ja seireks (5). Kõnealused kavad põhinevad nende esitamise ajal kehtinud õigusnormidel. Liigi Gallus gallus aretuskarju käsitlevad kavad kiideti heaks määruse (EÜ) nr 1003/2005 alusel. Seega on juba heaks kiidetud tõrjekavadega seoses vaja üleminekumeedet.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eesmärk

1.   Alates 1. jaanuarist 2010 on määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 4 lõikes 1 viidatud Euroopa Liidu eesmärk seoses Salmonella spp. vähendamisega liigi Gallus gallus aretuskarjades (edaspidi „Euroopa Liidu eesmärk”) vähendada serotüüpide Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium ja Salmonella virchow (edaspidi „asjaomased Salmonella serotüübid”) suhtes positiivsete liigi Gallus gallus täiskasvanud aretuskarjade maksimumprotsent ühe protsendini või alla selle.

Kui liikmesriigis on vähem kui 100 liigi Gallus gallus täiskasvanud aretuskarja, siis on Euroopa Liidu eesmärk alates 1. jaanuarist 2010 saavutada olukord, kus asjaomaste Salmonella serotüüpide suhtes on positiivne kõige rohkem üks selline kari aastas.

2.   Kontrollikava Euroopa Liidu eesmärgi saavutamisel tehtud edusammude väljaselgitamiseks on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Euroopa Liidu eesmärgi läbivaatamine

Euroopa Liidu eesmärgi vaatab läbi komisjon, võttes arvesse käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2 sätestatud kontrollikavale vastavalt kogutud teabe ja määruse (EÜ) nr 2160/2003 artikli 4 lõike 6 punktis c sätestatud kriteeriumid.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 1003/2005 kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ) nr 1003/2005 tunnistatakse kehtetuks.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 4

Üleminekumeetmed

Enne käesoleva määruse jõustumist heaks kiidetud tõrjekavade suhtes kohaldatakse jätkuvalt määruse (EÜ) nr 1003/2005 lisa sätteid.

Artikkel 5

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 1.

1

(2)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 12.

2

(3)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 31.

3

(4)  The EFSA Journal (2009) 1036, lk 1–68.

4

The EFSA Journal

(5)  ELT L 317, 3.12.2009, lk 36.

5

---

LISA

Liigi Gallus gallus täiskasvanud aretuskarjades esinevate asjaomaste salmonella serotüüpide vähendamiseks kehtestatud Euroopa Liidu eesmärgi saavutamise kindlakstegemise kontrollikava

1.   VALIMIPLAAN

Serotüüpide Salmonella enteritidis, Salmonella infantis, Salmonella hadar, Salmonella typhimurium ja Salmonella virchow („asjaomased salmonella serotüübid”) esinemise tuvastamiseks kasutatav valimiraamistik hõlmab kõiki kodukanade (Gallus gallus) täiskasvanud aretuskarju, mis koosnevad vähemalt 250 linnust („aretuskarjad”). See ei piira määruse (EÜ) nr 2160/2003 ega direktiivi 2003/99/EÜ muude loomapopulatsioonide või muude serotüüpide seire nõudeid käsitlevate sätete kohaldamist.

2.   ARETUSKARJADE SEIRE

2.1.   Proovide võtmise koht, sagedus ja viisid

Aretuskarjadest võetakse proove toidukäitleja algatusel ja ametlike kontrollide raames.

2.1.1.   Proovide võtmine toidukäitleja algatusel

Proove võetakse iga kahe nädala järel pädeva asutuse määratud kohas, st kas

| a) | haudejaamas või |
| --- | --- |

a)

haudejaamas või

| b) | ettevõttes. |
| --- | --- |

b)

ettevõttes.

Pädev asutus võib otsustada kasutada ühte punktides a ja b osutatud võimalustest kogu kontrollikava ulatuses kõigi broilerite aretuskarjade suhtes ja ühte neist võimalustest kõigi munejate aretuskarjade suhtes. Euroopa Liidu siseseks kauplemiseks ette nähtud haudemune munevate aretuskarjade puhul tuleb proovid võtta alati ettevõttes.

Tuleb kehtestada menetluskord tagamaks, et analüüse tegev labor teatab toidukäitleja algatusel toimunud proovide võtmise käigus asjaomaste salmonella serotüüpide esinemise tuvastamisest viivitamata pädevale asutusele. Asjaomase salmonella serotüübi esinemise tuvastamisest õigeaegse teatamise eest vastutavad toidukäitleja ja analüüse tegev labor.

Kui Euroopa Liidu eesmärk on kogu liikmesriigis olnud täidetud vähemalt kahel järjestikusel kalendriaastal, võib erandina käesoleva punkti esimesest lõigust ja pädeva asutuse äranägemisel pikendada proovide võtmise vaheaega nii, et proove võetakse iga kolme nädala tagant. Pädev asutus võib siiski otsustada, et kontrollid toimuvad ka edaspidi kahenädalaste vaheaegadega, või pöörduda tagasi kahenädalaste vaheaegade juurde, kui ettevõttes oleval aretuskarjal tuvastatakse asjaomased salmonella serotüübid, ja/või igal muul juhul, kui pädev asutus leiab selle olevat vajalik.

2.1.2.   Proovide võtmine ametlike kontrollide raames

Proovide võtmine ametlike kontrollide raames seisneb järgmises.

2.1.2.1.   Kui proovide võtmine toidukäitleja algatusel toimub haudejaamas:

| a) | korrapärane proovide võtmine haudejaamas iga 16 nädala järel; |
| --- | --- |

a)

korrapärane proovide võtmine haudejaamas iga 16 nädala järel;

| b) | korrapärane proovide võtmine ettevõttes kahel korral tootmistsükli jooksul, kusjuures esimene kord on nelja nädala jooksul pärast munemisperioodi algust või munemisüksusesse saatmist ning teine munemisperioodi lõpus kõige varem kaheksa nädalat enne tootmistsükli lõppu; |
| --- | --- |

b)

korrapärane proovide võtmine ettevõttes kahel korral tootmistsükli jooksul, kusjuures esimene kord on nelja nädala jooksul pärast munemisperioodi algust või munemisüksusesse saatmist ning teine munemisperioodi lõpus kõige varem kaheksa nädalat enne tootmistsükli lõppu;

| c) | kinnitav proovide võtmine ettevõttes pärast asjaomaste salmonella serotüüpide tuvastamist haudejaamas võetud proovidest. |
| --- | --- |

c)

kinnitav proovide võtmine ettevõttes pärast asjaomaste salmonella serotüüpide tuvastamist haudejaamas võetud proovidest.

2.1.2.2.   Kui proovide võtmine toidukäitleja algatusel toimub ettevõttes, võetakse proove korrapäraselt kolmel korral tootmistsükli jooksul:

| a) | nelja nädala jooksul pärast munemisperioodi algust või munemisüksusesse saatmist; |
| --- | --- |

a)

nelja nädala jooksul pärast munemisperioodi algust või munemisüksusesse saatmist;

| b) | munemisperioodi lõpus kõige varem kaheksa nädalat enne tootmistsükli lõppu; |
| --- | --- |

b)

munemisperioodi lõpus kõige varem kaheksa nädalat enne tootmistsükli lõppu;

| c) | tootmise kestel mis tahes ajal, mis jääb punktides a ja b nimetatud proovide võtmise aegadest piisavalt kaugele. |
| --- | --- |

c)

tootmise kestel mis tahes ajal, mis jääb punktides a ja b nimetatud proovide võtmise aegadest piisavalt kaugele.

2.1.2.3.   Erandina punktidest 2.1.2.1 ja 2.1.2.2 ning kui Euroopa Liidu eesmärk on vähemalt kahel järjestikusel kalendriaastal olnud täidetud kogu liikmesriigis, võib pädev asutus asendada korrapärase proovide võtmise järgmisega:

| a) | proove võetakse ettevõttes üks kord tootmistsükli jooksul ja üks kord aastas haudejaamas või |
| --- | --- |

a)

proove võetakse ettevõttes üks kord tootmistsükli jooksul ja üks kord aastas haudejaamas või

| b) | proove võetakse ettevõttes tootmistsükli kestel kahel teineteisest ajaliselt piisavalt kaugel oleval korral. |
| --- | --- |

b)

proove võetakse ettevõttes tootmistsükli kestel kahel teineteisest ajaliselt piisavalt kaugel oleval korral.

Pädev asutus võib siiski otsustada, et kohaldab ka edaspidi punktides 2.1.2.1 ja 2.1.2.2 sätestatud proovide võtmise korda või pöördub tagasi nimetatud korra juurde, kui ettevõttes oleval aretuskarjal tuvastatakse asjaomased salmonella serotüübid, ja/või igal muul juhul, kui pädev asutus leiab selle olevat vajalik.

Toidukäitleja algatusel läbi viidava proovide võtmise võib asendada pädeva asutuse läbi viidud proovide võtmisega.

2.2.   Proovivõtuprotokoll

2.2.1.   Proovide võtmine haudejaamas

Igal proovivõtu korral võetakse vähemalt üks proov aretuskarja kohta.

Proovid tuleb võtta koorumise päeval, mil neid saab võtta kõigilt aretuskarjadelt. Kui see ei ole võimalik, tuleb tagada, et proovid võetakse kõigilt karjadelt vähemalt punktis 2.1 sätestatud sagedusega.

Proovide kogum tuleb moodustada proportsionaalselt kogu materjalist, mis on võetud kõigist koorumiskappidest, kust proovivõtu päeval on eemaldatud koorunud tibud.

Kui koorumiskapis on ühe aretuskarja kohta üle 50 000 muna, tuleb võtta selle karja kohta ka teine proov.

Proov peab koosnema vähemalt

| a) | ühest koorumiskapi nähtavalt määrdunud koorumisrestidelt võetud liitproovist, mis on võetud juhusliku valimina viiest eraldi koorumiskapi kastist või viiest eraldi kohast koorumiskapis, mis kokku hõlmavad vähemalt 1 m2 suuruse pinna; kui aretuskarja haudemunad on mitmes koorumiskapis, võetakse üks selline liitproov kõigist, kuid maksimaalselt viiest koorumiskapist; või |
| --- | --- |

a)

ühest koorumiskapi nähtavalt määrdunud koorumisrestidelt võetud liitproovist, mis on võetud juhusliku valimina viiest eraldi koorumiskapi kastist või viiest eraldi kohast koorumiskapis, mis kokku hõlmavad vähemalt 1 m2 suuruse pinna; kui aretuskarja haudemunad on mitmes koorumiskapis, võetakse üks selline liitproov kõigist, kuid maksimaalselt viiest koorumiskapist; või

| b) | ühest proovist, mis on võetud ühe või mitme niisutatud riidelapi abil vähemalt 900 cm2 pindalalt; proov võetakse kohe pärast kanade eemaldamist vähemalt viie koorumiskapi kasti põhjade kogupinnalt või iga (kuid maksimaalselt viie) koorumiskapi (kus on aretuskarjalt saadud koorunud munad) viiest kohast, sealhulgas põrandalt võetud tolmust. Seejuures tagatakse, et võetakse vähemalt üks proov iga aretuskarja kohta, kust munad on saadud; või |
| --- | --- |

b)

ühest proovist, mis on võetud ühe või mitme niisutatud riidelapi abil vähemalt 900 cm2 pindalalt; proov võetakse kohe pärast kanade eemaldamist vähemalt viie koorumiskapi kasti põhjade kogupinnalt või iga (kuid maksimaalselt viie) koorumiskapi (kus on aretuskarjalt saadud koorunud munad) viiest kohast, sealhulgas põrandalt võetud tolmust. Seejuures tagatakse, et võetakse vähemalt üks proov iga aretuskarja kohta, kust munad on saadud; või

| c) | 10 grammist purunenud munakoortest, mis on võetud maksimaalselt viies koorumiskapis (kus on aretuskarjalt saadud koorunud munad) paiknevast 25 kastist (st lähteproov kaalub 250 grammi), munakoored purustatakse, segatakse ja neist võetakse kontrollimiseks 25 grammi raskune osaproov. |
| --- | --- |

c)

10 grammist purunenud munakoortest, mis on võetud maksimaalselt viies koorumiskapis (kus on aretuskarjalt saadud koorunud munad) paiknevast 25 kastist (st lähteproov kaalub 250 grammi), munakoored purustatakse, segatakse ja neist võetakse kontrollimiseks 25 grammi raskune osaproov.

Punktides a, b ja c sätestatud menetlust järgitakse nii ametlike kontrollide raames kui ka toidukäitleja algatusel toimuval proovide võtmisel. Kui vähemalt 80 % munadest paiknevad koorumiskappides, kust on samuti proove võetud, siis ei pea proove võtma eri aretuskarjade munadega koorumiskapist.

2.2.2.   Proovide võtmine ettevõttes

2.2.2.1.   Korrapärane proovide võtmine toidukäitleja algatusel

Võetakse eelkõige väljaheiteproove ja eesmärk on tuvastada üheprotsendiline (1 %) esinemissagedus karjas, usalduspiir on 95 %. Selleks tuleb proovide võtmiseks kasutada üht järgmistest võimalustest.

| a) | Väljaheidete liitproov, mis koosneb värskete väljaheidete vähemalt 1 grammi raskustest juhuslikult mitmest aretuskarja pidamiseks kasutatava lindla paigast võetud eraldi proovidest, või kui aretuskarjal on vaba juurdepääs enam kui ühele lindlale konkreetses ettevõttes, igast selles ettevõttes aretuskarja pidamiseks kasutatavast hoonerühmast. Väljaheited võib analüüsi jaoks ühendada vähemalt kaheks liitprooviks.
  Liitproovi moodustamiseks vajalike eraldi väljaheiteproovide võtmise kohtade arv on järgmine.






  Aretuskarjas peetavate lindude arv | Aretuskarjalt võetavate väljaheiteproovide arv |
| --- | --- | --- |
| 250–349 | 200 |
| 350–449 | 220 |
| 450–799 | 250 |
| 800–999 | 260 |
| 1 000 või rohkem | 300 |

a)

Väljaheidete liitproov, mis koosneb värskete väljaheidete vähemalt 1 grammi raskustest juhuslikult mitmest aretuskarja pidamiseks kasutatava lindla paigast võetud eraldi proovidest, või kui aretuskarjal on vaba juurdepääs enam kui ühele lindlale konkreetses ettevõttes, igast selles ettevõttes aretuskarja pidamiseks kasutatavast hoonerühmast. Väljaheited võib analüüsi jaoks ühendada vähemalt kaheks liitprooviks.

Liitproovi moodustamiseks vajalike eraldi väljaheiteproovide võtmise kohtade arv on järgmine.

Aretuskarjas peetavate lindude arv

Aretuskarjalt võetavate väljaheiteproovide arv

250–349

200

350–449

220

450–799

250

800–999

260

1 000 või rohkem

300

| b) | Jalatsi- ja/või tolmuproovid | Kasutatavad proovivõtujalatsid peavad olema piisavalt niiskust imavad. Kasutamiseks sobivad ka niinimetatud marlisokid. |
| --- | --- | --- |

b)

Jalatsi- ja/või tolmuproovid

Kasutatavad proovivõtujalatsid peavad olema piisavalt niiskust imavad. Kasutamiseks sobivad ka niinimetatud marlisokid.

| | Proovivõtujalatsi pealispinda niisutatakse asjakohase lahjendiga (nt 0,8 % naatriumkloriid ja 0,1 % peptoon lahustatuna steriilses deioniseeritud vees, steriilne vesi või muu pädeva asutuse poolt heaks kiidetud lahjendi). |
| --- | --- |

Proovivõtujalatsi pealispinda niisutatakse asjakohase lahjendiga (nt 0,8 % naatriumkloriid ja 0,1 % peptoon lahustatuna steriilses deioniseeritud vees, steriilne vesi või muu pädeva asutuse poolt heaks kiidetud lahjendi).

| | Proovid võetakse, kõndides läbi hoone nõnda, et saadakse esindav proov lindla või selle sektori kõigist osadest. Kõndimise trajektoor peab hõlmama nii allapanu kui ka võrkpõrandat, kui võrkpõrandal kõndimine on ohutu. Proovi võtmiseks läbitakse lindla kõik aedikud. Pärast proovide võtmist valitud sektoris tuleb proovivõtujalatsid eemaldada ettevaatlikult, et nende külge kleepunud aines maha ei pudeneks. |
| --- | --- |

Proovid võetakse, kõndides läbi hoone nõnda, et saadakse esindav proov lindla või selle sektori kõigist osadest. Kõndimise trajektoor peab hõlmama nii allapanu kui ka võrkpõrandat, kui võrkpõrandal kõndimine on ohutu. Proovi võtmiseks läbitakse lindla kõik aedikud. Pärast proovide võtmist valitud sektoris tuleb proovivõtujalatsid eemaldada ettevaatlikult, et nende külge kleepunud aines maha ei pudeneks.

Proov koosneb

| i) | viiest paarist proovivõtujalatsitest, neist iga paariga on proov võetud 20 protsendilt lindla pinnast; proovivõtujalatsid võib analüüsi jaoks ühendada vähemalt kaheks liitprooviks; või |
| --- | --- |

i)

viiest paarist proovivõtujalatsitest, neist iga paariga on proov võetud 20 protsendilt lindla pinnast; proovivõtujalatsid võib analüüsi jaoks ühendada vähemalt kaheks liitprooviks; või

| ii) | vähemalt ühest paarist proovivõtujalatsitest, millega on proov võetud kogu lindla pinnalt, lisaks võetakse tolmuproov lindla mitmest kohast neilt pindadelt, kus tolmu on näha; tolmuproovide võtmiseks kasutatakse ühte või mitut niisutatud riidelappi ja proov võetakse kokkuvõttes vähemalt 900 cm2 pindalalt. |
| --- | --- |

ii)

vähemalt ühest paarist proovivõtujalatsitest, millega on proov võetud kogu lindla pinnalt, lisaks võetakse tolmuproov lindla mitmest kohast neilt pindadelt, kus tolmu on näha; tolmuproovide võtmiseks kasutatakse ühte või mitut niisutatud riidelappi ja proov võetakse kokkuvõttes vähemalt 900 cm2 pindalalt.

| c) | Kui aretuskarja peetakse puuris, võib proove võtta loomulikult segunenud väljaheidetest, olenevalt hoone tüübist kas konveierlintidelt, skreeperist või sõnnikuhoidlast. Kaks vähemalt 150 grammi kaaluvat proovi võetakse eraldi kontrollimiseks






  i) | iga puurirea all asuvalt sõnnikukonveieri lindilt, mis töötab regulaarselt ja tühjeneb pressimis- või konveierisüsteemi; |
| --- | --- | --- |

c)

Kui aretuskarja peetakse puuris, võib proove võtta loomulikult segunenud väljaheidetest, olenevalt hoone tüübist kas konveierlintidelt, skreeperist või sõnnikuhoidlast. Kaks vähemalt 150 grammi kaaluvat proovi võetakse eraldi kontrollimiseks

i)

iga puurirea all asuvalt sõnnikukonveieri lindilt, mis töötab regulaarselt ja tühjeneb pressimis- või konveierisüsteemi;

| ii) | sõnnikukoristussüsteemist, kui sõnnik koristatakse puuride alt skreeperiga lindla all asuvasse sõnnikuhoidlasse; |
| --- | --- |

ii)

sõnnikukoristussüsteemist, kui sõnnik koristatakse puuride alt skreeperiga lindla all asuvasse sõnnikuhoidlasse;

| iii) | sõnnikukoristussüsteemist (astmeliste puuridega lindlas), kui puurid paiknevad astmeliselt ja väljaheited langevad otse sõnnikuhoidlasse. |
| --- | --- |

iii)

sõnnikukoristussüsteemist (astmeliste puuridega lindlas), kui puurid paiknevad astmeliselt ja väljaheited langevad otse sõnnikuhoidlasse.

Lindlas on harilikult mitu puurikorrust. Iga korruse väljaheitekogum peab olema liitproovis esindatud. Igast aretuskarjast võetakse kaks liitproovi viisil, mida kirjeldatakse allpool alapunktides 3–6.

Lintide või skreeperitega süsteemide korral peavad need proovide võtmise päeval enne proovide võtmist töötama.

Puurialuste rennide ja skreeperitega süsteemide puhul võetakse liitproov väljaheidetest, mis on kogunenud skreeperile pärast selle kasutamise lõppu.

Lintide või skreeperiteta astmeliste puurisüsteemide puhul tuleb väljaheidete liitproov võtta sõnnikuhoidlast.

Sõnnikukonveieri süsteem: väljaheiteainese liitproov võetakse lintide väljalaskeotstest.

2.2.2.2.   Proovide võtmine ametlike kontrollide raames

| a) | Korrapärane proovide võtmine toimub vastavalt punktile 2.2.2.1. |
| --- | --- |

a)

Korrapärane proovide võtmine toimub vastavalt punktile 2.2.2.1.

| b) | Asjaomaste salmonella serotüüpide tuvastamisel haudejaamas võetud proovidest viiakse kinnitav proovide võtmine läbi vastavalt punktis 2.2.2.1 kirjeldatule.
  Mikroobivastaste ainete või bakterikasvu inhibiitorite kontrollimise võimaldamiseks võib võtta lisaproove järgmiselt: juhuvaliku teel võetakse ettevõtte igast lindlast linde, tavaliselt kuni viis lindu igast hoonest, kui just pädev asutus ei pea vajalikuks rohkematelt lindudelt proove võtta.
  Kui nakkusallikas ei ole kindlaks tehtud, viiakse aretuskarja või selle järglaskonna hulgas enne kaubanduspiirangute kohaldamise lõpetamist läbi mikroobivastaste ainete analüüsid või uued bakterioloogilised uuringud asjaomaste salmonella serotüüpide esinemise tuvastamiseks.
  Kui tuvastatakse mikroobivastaseid aineid või bakterikasvu inhibiitoreid, järeldatakse, et salmonellaga nakatumine on kinnitust leidnud. |
| --- | --- |

b)

Asjaomaste salmonella serotüüpide tuvastamisel haudejaamas võetud proovidest viiakse kinnitav proovide võtmine läbi vastavalt punktis 2.2.2.1 kirjeldatule.

Mikroobivastaste ainete või bakterikasvu inhibiitorite kontrollimise võimaldamiseks võib võtta lisaproove järgmiselt: juhuvaliku teel võetakse ettevõtte igast lindlast linde, tavaliselt kuni viis lindu igast hoonest, kui just pädev asutus ei pea vajalikuks rohkematelt lindudelt proove võtta.

Kui nakkusallikas ei ole kindlaks tehtud, viiakse aretuskarja või selle järglaskonna hulgas enne kaubanduspiirangute kohaldamise lõpetamist läbi mikroobivastaste ainete analüüsid või uued bakterioloogilised uuringud asjaomaste salmonella serotüüpide esinemise tuvastamiseks.

Kui tuvastatakse mikroobivastaseid aineid või bakterikasvu inhibiitoreid, järeldatakse, et salmonellaga nakatumine on kinnitust leidnud.

| c) | Valede tulemuste kahtlus
  Erakorralistel juhtudel, kui pädeval asutusel on põhjust kahelda läbiviidud proovide võtmise tulemuses (nii negatiivse kui ka positiivse tulemuse puhul), võib ta otsustada, et viiakse läbi uus proovide võtmine vastavalt punktile b. |
| --- | --- |

c)

Valede tulemuste kahtlus

Erakorralistel juhtudel, kui pädeval asutusel on põhjust kahelda läbiviidud proovide võtmise tulemuses (nii negatiivse kui ka positiivse tulemuse puhul), võib ta otsustada, et viiakse läbi uus proovide võtmine vastavalt punktile b.

3.   PROOVIDE ANALÜÜSIMINE

3.1.   Proovide transport ja ettevalmistamine

3.1.1.   Transport

Võimaluse korral saadetakse proovid 24 tunni jooksul pärast nende kogumist kullerpostiga või kulleriga määruse (EÜ) nr 2160/2003 artiklites 11 ja 12 osutatud laboritesse. Kui proove ei saadeta 24 tunni jooksul, tuleb neid säilitada jahutatuna. Transportimine võib toimuda ümbritseva õhu temperatuuril tingimusel, et välditakse ülemäärast soojust (üle 25 °C) ja otsest päikesevalgust. Laboris tuleb proove hoida jahutatuna kuni uurimiseni, mis peab toimuma 48 tunni jooksul pärast proovi saamist ning 96 tunni jooksul alates proovi võtmisest.

3.1.2.   Koorumiskapi koorumisrestidelt võetud proovid

| a) | pannakse ühte liitrisse toatemperatuurini eelsoojendatud puhverdatud peptoonvette ja segatakse kergelt; |
| --- | --- |

a)

pannakse ühte liitrisse toatemperatuurini eelsoojendatud puhverdatud peptoonvette ja segatakse kergelt;

| b) | kultuuri kasvatamist jätkatakse punktis 3.2 kirjeldatud tuvastusmeetodil. |
| --- | --- |

b)

kultuuri kasvatamist jätkatakse punktis 3.2 kirjeldatud tuvastusmeetodil.

3.1.3.   Jalatsi- ja tolmuproovid

| a) | Proovivõtujalatsite või -sokkide paar(id) ja tolmuproovid (riidest materjalil) pakitakse ettevaatlikult lahti, et vältida külgekleepunud väljaheiteainese või tolmu mahapudenemist, ja asetatakse 225 ml toatemperatuurini eelsoojendatud puhverdatud peptoonvette. |
| --- | --- |

a)

Proovivõtujalatsite või -sokkide paar(id) ja tolmuproovid (riidest materjalil) pakitakse ettevaatlikult lahti, et vältida külgekleepunud väljaheiteainese või tolmu mahapudenemist, ja asetatakse 225 ml toatemperatuurini eelsoojendatud puhverdatud peptoonvette.

| b) | Proovivõtujalatsid või -sokid ja riideproovid tuleb kasta üleni puhverdatud peptoonvette, nii et proovi ümbritseb piisavalt vedelikku, kuhu salmonella saab eralduda, seega võib vajaduse korral lisada puhverdatud peptoonvett.
  Jalatsiproove ja riideproove tuleb töödelda eraldi. |
| --- | --- |

b)

Proovivõtujalatsid või -sokid ja riideproovid tuleb kasta üleni puhverdatud peptoonvette, nii et proovi ümbritseb piisavalt vedelikku, kuhu salmonella saab eralduda, seega võib vajaduse korral lisada puhverdatud peptoonvett.

Jalatsiproove ja riideproove tuleb töödelda eraldi.

| c) | Kui viiest proovivõtujalatsi või -soki paarist on moodustatud kaks proovi, tuleb kumbki proov panna vähemalt 225 ml puhverdatud peptoonvette (vajaduse korral lisatakse vett), tagades, et proov on üleni vees ja et proovi ümbritseb piisavalt vedelikku, kuhu salmonella saab eralduda. |
| --- | --- |

c)

Kui viiest proovivõtujalatsi või -soki paarist on moodustatud kaks proovi, tuleb kumbki proov panna vähemalt 225 ml puhverdatud peptoonvette (vajaduse korral lisatakse vett), tagades, et proov on üleni vees ja et proovi ümbritseb piisavalt vedelikku, kuhu salmonella saab eralduda.

| d) | Proovi täielikuks küllastamiseks segatakse seda ja jätkatakse kultuuri kasvatamist punktis 3.2 osutatud tuvastusmeetodil. |
| --- | --- |

d)

Proovi täielikuks küllastamiseks segatakse seda ja jätkatakse kultuuri kasvatamist punktis 3.2 osutatud tuvastusmeetodil.

3.1.4.   Muud väljaheiteainese proovid

| a) | Väljaheiteproovid liidetakse ja segatakse hoolikalt ning sellest võetakse 25 grammi kaaluv osaproov kultuuri kasvatamiseks. |
| --- | --- |

a)

Väljaheiteproovid liidetakse ja segatakse hoolikalt ning sellest võetakse 25 grammi kaaluv osaproov kultuuri kasvatamiseks.

| b) | See 25 grammi kaaluv osaproov asetatakse 225 ml toatemperatuurini eelsoojendatud puhverdatud peptoonvette. |
| --- | --- |

b)

See 25 grammi kaaluv osaproov asetatakse 225 ml toatemperatuurini eelsoojendatud puhverdatud peptoonvette.

| c) | Kultuuri kasvatamist jätkatakse punktis 3.2 kirjeldatud tuvastusmeetodil. |
| --- | --- |

c)

Kultuuri kasvatamist jätkatakse punktis 3.2 kirjeldatud tuvastusmeetodil.

Kui salmonella tuvastamiseks ette nähtud proovide ettevalmistamiseks on kokku lepitud ISO standardid, tuleb proovide ettevalmistamisel kohaldada punktide 3.1.2, 3.1.3 ja 3.1.4 sätete asemel neid ISO standardeid.

3.2.   Tuvastusmeetod

Asjaomaste salmonella serotüüpide tuvastamine viiakse läbi vastavalt muudatusele 1 standardis EN/ISO 6579-2002/Amd1:2007 „Toidu ja loomasöötade mikrobioloogia – Salmonella spp. tuvastamine horisontaalmeetodil – muudatus 1: D lisa: Salmonella spp. määramine loomade väljaheites ja tootmise esimese etapi proovides”.

Punktis 3.1 osutatud jalatsiproovide, tolmuproovide ja muude väljaheiteproovide puhul võib ette valmistada inkubeeritud puhverdatud peptoonvee rikastuspuljongi tulevaste kultuuride jaoks. Selleks inkubeeritakse mõlemat proovi puhverdatud peptoonvees, nagu on osutatud punktis 3.1.3. Igast proovist võetakse 1 ml inkubeeritud puljongit ja segatakse hoolikalt, seejärel võetakse 0,1 ml segu ja nakatatakse pooltahked Rappaport-Vassiladise (MSRV) söötmed.

Puhverdatud peptoonvees olevaid proove ei või pärast inkubeerimist raputada, segada ega töödelda, sest seeläbi eralduvad inhibeeritud osakesed ja selle tagajärjel väheneb eraldumine MSRV-söötmesse.

3.3.   Serotüüpide määramine

Igast positiivsest proovist määratakse Kaufmann-White’i skeemi põhjal vähemalt ühe isolaadi tüüp.

3.4.   Muud meetodid

Kui proove võetakse toidukäitleja algatusel, siis võib käesoleva lisa punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 sätestatud proovide ettevalmistamise meetodite, avastamismeetodite ja serotüpiseerimise asemel kasutada muid meetodeid, kui need on tunnustatud vastavalt standardi EN/ISO 16140 viimasele versioonile.

3.5.   Tüvede säilitamine

Tuleb tagada, et ametlike kontrollide raames võetud proovidest säilitatakse vähemalt üks asjaomaste salmonella serotüüpide tüvi iga hoone ja aasta kohta võimalikuks faagitüübi kindlaksmääramiseks või antimikroobse tundlikkuse kontrollimiseks, kasutades kultuuride kogumise tavameetodit, mis peab tagama tüvede säilimise vähemalt kaheks aastaks. Kui pädev asutus nii otsustab, säilitatakse samadel eesmärkidel ka toidukäitleja algatusel võetud proovide isolaadid.

4.   TULEMUSED JA ARUANDLUS

Aretuskari loetakse Euroopa Liidu eesmärgi saavutamise kindlakstegemise tähenduses positiivseks:

| — | kui asjaomased salmonella serotüübid (välja arvatud vaktsiinitüved) tuvastatakse ühes või mitmes karjast võetud proovis, seda ka juhul, kui asjaomased salmonella serotüübid tuvastatakse üksnes tolmuproovis, või |
| --- | --- |

—

kui asjaomased salmonella serotüübid (välja arvatud vaktsiinitüved) tuvastatakse ühes või mitmes karjast võetud proovis, seda ka juhul, kui asjaomased salmonella serotüübid tuvastatakse üksnes tolmuproovis, või

| — | kui ametlike kontrollide osana toimunud kinnitav proovide võtmine vastavalt punkti 2.2.2.2 alapunktile b ei kinnita asjaomaste salmonella serotüüpide esinemist, küll aga tuvastatakse karjas mikroobivastased ained või bakterikasvu inhibiitorid. |
| --- | --- |

—

kui ametlike kontrollide osana toimunud kinnitav proovide võtmine vastavalt punkti 2.2.2.2 alapunktile b ei kinnita asjaomaste salmonella serotüüpide esinemist, küll aga tuvastatakse karjas mikroobivastased ained või bakterikasvu inhibiitorid.

Seda reeglit ei kohaldata punkti 2.2.2.2 alapunktis c kirjeldatud erakorralistel juhtudel, kui ametlike kontrollide raames võetud proovid ei kinnita toidukäitleja algatusel võetud proovidest esialgu saadud salmonella-positiivset tulemust.

Positiivset aretuskarja arvestatakse ainult üks kord, olenemata sellest, kui mitu korda tootmistsükli jooksul asjaomased salmonella serotüübid selles karjas tuvastati või kas proovide võtmine toimus toidukäitleja või pädeva asutuse algatusel. Kui aga proove võetakse tootmistsükli jooksul kahel kalendriaastal, tuleb kummagi aasta tulemusest teatada eraldi.

Aruandlus hõlmab järgmist:

| a) | vastavalt vajadusele valimikava suhtes tehtud valikute üksikasjalik kirjeldus ja võetud proovide liik; |
| --- | --- |

a)

vastavalt vajadusele valimikava suhtes tehtud valikute üksikasjalik kirjeldus ja võetud proovide liik;

| b) | vähemalt üks kord aruandlusaasta jooksul analüüsitud ja vähemalt 250 linnust koosnevate täiskasvanud aretuskarjade koguarv; |
| --- | --- |

b)

vähemalt üks kord aruandlusaasta jooksul analüüsitud ja vähemalt 250 linnust koosnevate täiskasvanud aretuskarjade koguarv;

| c) | analüüsi tulemused, sealhulgas:






  i) | mis tahes salmonella serotüübi suhtes positiivsete aretuskarjade koguarv liikmesriigis; |
| --- | --- | --- |

c)

analüüsi tulemused, sealhulgas:

i)

mis tahes salmonella serotüübi suhtes positiivsete aretuskarjade koguarv liikmesriigis;

| ii) | vähemalt ühe asjaomase salmonella serotüübi suhtes positiivsete aretuskarjade arv; |
| --- | --- |

ii)

vähemalt ühe asjaomase salmonella serotüübi suhtes positiivsete aretuskarjade arv;

| iii) | positiivsete aretuskarjade arv iga salmonella serotüübi või määratlemata salmonella kohta (isolaadid, millel puudub tüüp või mis ei ole serotüpiseeritud); |
| --- | --- |

iii)

positiivsete aretuskarjade arv iga salmonella serotüübi või määratlemata salmonella kohta (isolaadid, millel puudub tüüp või mis ei ole serotüpiseeritud);

| d) | juhtumite arv, kui ametlike kontrollide raames võetud proovid ei kinnitanud toidukäitleja algatusel võetud proovidest esialgu saadud salmonella-positiivset tulemust; |
| --- | --- |

d)

juhtumite arv, kui ametlike kontrollide raames võetud proovid ei kinnitanud toidukäitleja algatusel võetud proovidest esialgu saadud salmonella-positiivset tulemust;

| e) | tulemuste selgitus, eriti erakorralistel juhtudel. |
| --- | --- |

e)

tulemuste selgitus, eriti erakorralistel juhtudel.

Tulemused ja muu lisateave tuleb esitada direktiivi 2003/99/EÜ artikli 9 lõikes 1 sätestatud suundumuste ja allikate aruande osana.

---

| 11.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/10 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 201/2010,

10. märts 2010,

millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1006/2008 (mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele) üksikasjalikud rakenduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1006/2008, mis käsitleb ühenduse kalalaevadele loa andmist püügitegevuseks ühenduse vetest väljaspool ning kolmandate riikide laevade juurdepääsu ühenduse vetele, (1) eriti selle artiklit 26,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu (ELi) vete ning Norra ja Fääri saarte suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete läheduse tõttu on asjakohane kehtestada konkreetsed loatingimused ELi laevadele, mis tegelevad kalapüügiga Põhjameres ja Fääri saarte vetes. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu (ELi) vete ning Norra ja Fääri saarte suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete läheduse tõttu on asjakohane kehtestada konkreetsed loatingimused ELi laevadele, mis tegelevad kalapüügiga Põhjameres ja Fääri saarte vetes.

| (2) | Kolmandate riikide laevadele võimaldatud juurdepääs peaks piirduma teatavate geograafiliste piirkondadega, et kaitsta kohalike kalalaevade püügitegevust. |
| --- | --- |

(2)

Kolmandate riikide laevadele võimaldatud juurdepääs peaks piirduma teatavate geograafiliste piirkondadega, et kaitsta kohalike kalalaevade püügitegevust.

| (3) | ELi vete ning Norra ja Fääri saarte suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete läheduse tõttu on asjakohane kehtestada konkreetsed loatingimused Norra ja Fääri saarte laevadele, mis tegelevad kalapüügiga ELi vetes. |
| --- | --- |

(3)

ELi vete ning Norra ja Fääri saarte suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvate vete läheduse tõttu on asjakohane kehtestada konkreetsed loatingimused Norra ja Fääri saarte laevadele, mis tegelevad kalapüügiga ELi vetes.

| (4) | Tuleks määratleda kolmandate riikide laevade loataotluste sisu, et võimaldada komisjonile juurdepääs täiendavatele andmetele. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks määratleda kolmandate riikide laevade loataotluste sisu, et võimaldada komisjonile juurdepääs täiendavatele andmetele.

| (5) | Et tagada kolmandate riikide laevade poolt ELi vetes püütud põhjaputassuu- ja makrellisaagi õige arvestamine, on vaja kehtestada asjaomaseid laevu käsitlevad tugevdatud kontrollisätted. Kõnealused sätted peaksid olema kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Norra vahelise kokkuleppega, mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2214/80, (2) ning Euroopa Ühenduse ja Fääri saarte vahelise kokkuleppega, mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2211/80 (3). |
| --- | --- |

(5)

Et tagada kolmandate riikide laevade poolt ELi vetes püütud põhjaputassuu- ja makrellisaagi õige arvestamine, on vaja kehtestada asjaomaseid laevu käsitlevad tugevdatud kontrollisätted. Kõnealused sätted peaksid olema kooskõlas Euroopa Ühenduse ja Norra vahelise kokkuleppega, mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2214/80, (2) ning Euroopa Ühenduse ja Fääri saarte vahelise kokkuleppega, mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2211/80 (3).

| (6) | Laevadel, millel ei ole määruse (EÜ) nr 1006/2008 kohast luba, peaks olema võimalus sõita transiidi korras läbi ELi vete, kui nende püügivahendid on paigutatud nii, et need ei ole püügi eesmärgil kasutusvalmis seatud. |
| --- | --- |

(6)

Laevadel, millel ei ole määruse (EÜ) nr 1006/2008 kohast luba, peaks olema võimalus sõita transiidi korras läbi ELi vete, kui nende püügivahendid on paigutatud nii, et need ei ole püügi eesmärgil kasutusvalmis seatud.

| (7) | Seepärast tuleks vastu võtta määruse (EÜ) nr 1006/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks vastu võtta määruse (EÜ) nr 1006/2008 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (8) | Käesoleva määrusega tagatakse järjepidevus nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 43/2009 (millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes) (4) kehtivate sätetega. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega tagatakse järjepidevus nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 43/2009 (millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes) (4) kehtivate sätetega.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ELi LAEVADE PÜÜGITEGEVUS ELi VETEST VÄLJASPOOL

Artikkel 1

Kalapüügiload

Erandina määruse (EÜ) nr 1006/2008 artiklist 3 ei pea ELi laevadel kogumahutavusega kuni 200 GT olema kalapüügiluba, kui nad tegelevad püügiga Norra meres Norra vetes.

Artikkel 2

Geograafilised piirangud

1.   ELi laevad, millel on lubatud tegelda kalapüügiga Norra mere Norra vetes, ei tohi tegelda kalapüügiga Skagerrakis 12 meremiili ulatuses Norra lähtejoonest.

2.   Erandina lõikest 1 võivad Taani või Rootsi lipu all sõitvad ja neis riikides registreeritud laevad tegelda kalapüügiga Skagerrakis kuni 4 meremiili kaugusel Norra lähtejoonest.

Artikkel 3

Lisatingimused

ELi laevad, millel on püügiluba ühe kalaliigi sihtpüügiks Fääri saarte vetes, võivad teise kalaliigi sihtpüügiga tegelda ainult juhul, kui nad teatavad sellest ette Fääri saarte ametiasutustele.

Artikkel 4

Üldised kohustused

ELi laevad, mis tegelevad kalapüügiga ELi vetest väljaspool, peavad järgima kaitse- ja kontrollimeetmeid ning kõiki muid sätteid, mis kehtivad piirkonnas, kus nad tegutsevad.

II   PEATÜKK

KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE PÜÜGITEGEVUS ELI VETES

Artikkel 5

Kalapüügiload

Erandina määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 18 lõike 1 punktist a ei pea Norra lipu all sõitvatel kalalaevadel kogumahutavusega alla 200 GT olema kalapüügiluba, kui nad tegelevad püügiga ELi vetes.

Artikkel 6

Kalapüügilubade ülekandmine ja sisu

Määruse (EÜ) nr 1006/2008 artiklis 19 osutatud kalapüügiload sisaldavad I lisas sätestatud teavet vastavalt asjaomase laeva lipuriigile.

Artikkel 7

Geograafilised piirangud

1.   Norra lipu all sõitvatel või Fääri saartel registreeritud kalalaevadel, millel on luba tegelda kalapüügiga ELi vetes, ei ole lubatud kalastada 12 meremiili laiuses vööndis liikmesriikide lähtejoontest ICES IV püügipiirkonnas, (5) Kattegatis ja Atlandi ookeanis põhja pool 43°00′ põhjalaiust, välja arvatud nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (6) artiklis 18 osutatud piirkonnas.

2.   Erandina lõikest 1 võivad Norra lipu all sõitvad kalalaevad tegelda kalapüügiga Skagerrakis kuni 4 meremiili kaugusel Taani ja Rootsi lähtejoontest.

Artikkel 8

Kalapüügiload

Lisaks nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (7) artikli 14 lõike 8 kohasele kontrollile peab kolmanda riigi kalalaeva kapten, kelle laeval on luba tegelda kalapüügiga ELi vetes, pidama püügipäevikut, millesse kantakse II lisas sätestatud teave.

Artikkel 9

Püügitegevust käsitlevate andmete edastamine

1.   Teave, mille kolmanda riigi laeva kapten peab määruse (EÜ) nr 1006/2008 artikli 23 lõike 1 kohaselt komisjonile edastama, on sätestatud III lisas.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata Norra lipu all sõitvate laevade suhtes, mis kalastavad ICES IIIa püügipiirkonnas.

Artikkel 10

Põhjaputassuu ja makrelli püük

Norra lipu all sõitvad kalalaevad ja Fääri saarte lipu all sõitvad kalalaevad, millel on luba püüda ELi vetes põhjaputassuud ja makrelli, peavad vastama IV lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 11

Läbisõit ELi vetest

ELi vetest läbi sõitvad kolmanda riigi kalalaevad, millel ei ole luba kalastada ELi vetes, peavad stoovima oma võrgud järgmisel viisil, et need ei oleks kasutamisvalmis, täites järgmisi tingimusi:

| a) | võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ja -trosside küljest lahti võtta; |
| --- | --- |

a)

võrgud, raskused ja muu sellelaadne varustus tuleb traallaudade, puksiir- ja haalamisköite ja -trosside küljest lahti võtta;

| b) | tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitada. |
| --- | --- |

b)

tekil asuvad või teki kohale paigutatud võrgud tuleb kindlalt mõne tekiehitise osa külge kinnitada.

III   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 33.

1

(2)  EÜT L 226, 29.8.1980, lk 47.

2

(3)  EÜT L 226, 29.8.1980, lk 11.

3

(4)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

4

(5)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 70.

5

(6)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

6

(7)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

7

---

I LISA

KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE KALAPÜÜGILUBADE TAOTLUSED

I   OSA

Norra lipu all sõitvad laevad

Norra lipu all sõitvate laevade püügiloa taotlus hõlmab järgmist:

| a) | rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS); |
| --- | --- |

a)

rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS);

| b) | rühma kood. |
| --- | --- |

b)

rühma kood.

II   OSA

Fääri saarte lipu all sõitvad laevad

Fääri saarte lipu all sõitvate laevade püügiloa taotlus hõlmab järgmist:

| a) | laeva nimi; |
| --- | --- |

a)

laeva nimi;

| b) | pardatähis; |
| --- | --- |

b)

pardatähis;

| c) | rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS); |
| --- | --- |

c)

rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS);

| d) | mootori võimsus; |
| --- | --- |

d)

mootori võimsus;

| e) | mahutavus brutoregistertonnides ja üldpikkus; |
| --- | --- |

e)

mahutavus brutoregistertonnides ja üldpikkus;

| f) | liigid, mida kavatsetakse püüda; |
| --- | --- |

f)

liigid, mida kavatsetakse püüda;

| g) | kavandatav püügipiirkond. |
| --- | --- |

g)

kavandatav püügipiirkond.

---

II LISA

ELI VETES KALASTAVATE KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADE KAPTENITE PEETAV PÜÜGIPÄEVIK

Püügipäevikusse kantavad andmed

| 1. | Pärast iga loomuse võtmist:






  1.1. | iga püütud kalaliigi kogus (eluskaal kilogrammides); |
| --- | --- | --- |

1.

Pärast iga loomuse võtmist:

1.1.

iga püütud kalaliigi kogus (eluskaal kilogrammides);

| 1.2. | loomuse võtmise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

1.2.

loomuse võtmise kuupäev ja kellaaeg;

| 1.3. | püügi geograafiline asukoht; |
| --- | --- |

1.3.

püügi geograafiline asukoht;

| 1.4. | kasutatud püügiviis. |
| --- | --- |

1.4.

kasutatud püügiviis.

| 2. | Pärast iga ümberlaadimist teisele laevale või teiselt laevalt:






  2.1. | märge „vastu võetud (milliselt laevalt)” või „ümber laaditud (millisele laevale)”; |
| --- | --- | --- |

2.

Pärast iga ümberlaadimist teisele laevale või teiselt laevalt:

2.1.

märge „vastu võetud (milliselt laevalt)” või „ümber laaditud (millisele laevale)”;

| 2.2. | iga kalaliigi ümberlaaditud kogus (eluskaal kilogrammides); |
| --- | --- |

2.2.

iga kalaliigi ümberlaaditud kogus (eluskaal kilogrammides);

| 2.3. | selle laeva nimi ja pardatähis, millelt või millele ümber laaditi; |
| --- | --- |

2.3.

selle laeva nimi ja pardatähis, millelt või millele ümber laaditi;

| 2.4. | tursa ümberlaadimine ei ole lubatud. |
| --- | --- |

2.4.

tursa ümberlaadimine ei ole lubatud.

| 3. | Pärast iga lossimist ELi sadamas:






  3.1. | sadama nimi; |
| --- | --- | --- |

3.

Pärast iga lossimist ELi sadamas:

3.1.

sadama nimi;

| 3.2. | iga kalaliigi lossitud kogus (eluskaal kilogrammides). |
| --- | --- |

3.2.

iga kalaliigi lossitud kogus (eluskaal kilogrammides).

| 4. | Pärast igakordset andmete edastamist Euroopa Komisjonile:






  4.1. | edastamise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- | --- |

4.

Pärast igakordset andmete edastamist Euroopa Komisjonile:

4.1.

edastamise kuupäev ja kellaaeg;

| 4.2. | sõnumitüüp: „saak sisenemisel”, „saak väljumisel”, „saak”, „ümberlaadimine”; |
| --- | --- |

4.2.

sõnumitüüp: „saak sisenemisel”, „saak väljumisel”, „saak”, „ümberlaadimine”;

| 4.3. | raadioedastuse puhul: raadiojaama nimi. |
| --- | --- |

4.3.

raadioedastuse puhul: raadiojaama nimi.

---

III LISA

ELi VETES KALASTAVATELT KOLMANDATE RIIKIDE LAEVADELT KOMISJONILE EDASTATAV TEAVE

1.   Euroopa Komisjonile edastatav teave ja teabeedastuse ajakava on järgmine:

| 1.1. | Iga kord, kui laev alustab püügireisi (1) ELi vetes, saadab ta sõnumi „saak sisenemisel”, täpsustades järgmised andmed:







  SR | m (2) | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Komisjonile) |
| SQ | m | (sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | COE (= „pardal olev saak sisenemisel”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o (3) | (püügireisi seerianumber kõnealusel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajaduse korral lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis; laeva pardanumber) |
| LT (4) | o (5) | (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal) |
| LG (4) | O (5) | (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal) |
| LI | o | (eeldatav geograafiline laius kohas, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadides või kraadides kümnendmurruna) |
| LN | o | (eeldatav geograafiline pikkus kohas, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadides või kraadides kümnendmurruna) |
| RA | m | (asjakohane ICES püügipiirkond) |
| OB | m | (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.1.

Iga kord, kui laev alustab püügireisi (1) ELi vetes, saadab ta sõnumi „saak sisenemisel”, täpsustades järgmised andmed:

SR

m (2)

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Komisjonile)

SQ

m

(sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

COE (= „pardal olev saak sisenemisel”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o (3)

(püügireisi seerianumber kõnealusel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajaduse korral lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis; laeva pardanumber)

LT (4)

o (5)

(laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)

LG (4)

O (5)

(laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)

LI

o

(eeldatav geograafiline laius kohas, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadides või kraadides kümnendmurruna)

LN

o

(eeldatav geograafiline pikkus kohas, kus kapten kavatseb alustada kalapüüki, kraadides või kraadides kümnendmurruna)

RA

m

(asjakohane ICES püügipiirkond)

OB

m

(iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

| 1.2. | Iga kord, kui laev lõpetab püügireisi (1) ELi vetes, saadab ta „saak väljumisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:







  SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Komisjonile) |
| SQ | m | (asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | COX (= „saak väljumisel”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o | (püügireisi seerianumber kõnealusel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajaduse korral lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis; laeva pardanumber) |
| LT (6) | o (7) | (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal) |
| LG (6) | o (7) | (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal) |
| RA | m | (asjakohane ICES püügipiirkond, kus püük toimus) |
| CA | m | (iga kalaliigi saagi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| OB | o | (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| DF | o | (püügipäevade arv alates viimasest aruandest) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.2.

Iga kord, kui laev lõpetab püügireisi (1) ELi vetes, saadab ta „saak väljumisel” sõnumi, täpsustades järgmised andmed:

SR

m

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Komisjonile)

SQ

m

(asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

COX (= „saak väljumisel”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o

(püügireisi seerianumber kõnealusel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajaduse korral lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis; laeva pardanumber)

LT (6)

o (7)

(laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)

LG (6)

o (7)

(laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)

RA

m

(asjakohane ICES püügipiirkond, kus püük toimus)

CA

m

(iga kalaliigi saagi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

OB

o

(iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

DF

o

(püügipäevade arv alates viimasest aruandest)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

| 1.3. | Heeringa- ja makrellipüügi puhul tuleb saata sõnum „püügiaruanne” igal kolmandal päeval alates kolmandast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 osutatud püügipiirkondadesse ning kõikide muude liikide püügi puhul igal nädalal alates seitsmendast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 osutatud piirkondadesse, täpsustades järgmised andmed:







  SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Komisjonile) |
| SQ | m | (asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | CAT (= „püügiaruanne”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o | (püügireisi seerianumber kõnealusel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajaduse korral lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis; laeva pardanumber) |
| LT (8) | o (9) | (laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal) |
| LG (8) | o (9) | (laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal) |
| RA | M | (asjakohane ICES püügipiirkond, kus püük toimus) |
| CA | m | (iga kalaliigi saagi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| OB | o | (iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| DF | o | (püügipäevade arv alates viimasest aruandest) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.3.

Heeringa- ja makrellipüügi puhul tuleb saata sõnum „püügiaruanne” igal kolmandal päeval alates kolmandast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 osutatud püügipiirkondadesse ning kõikide muude liikide püügi puhul igal nädalal alates seitsmendast päevast pärast laeva esmakordset sisenemist punktis 1.1 osutatud piirkondadesse, täpsustades järgmised andmed:

SR

m

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Komisjonile)

SQ

m

(asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

CAT (= „püügiaruanne”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o

(püügireisi seerianumber kõnealusel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajaduse korral lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis; laeva pardanumber)

LT (8)

o (9)

(laeva asukoha laiuskraad edastamise ajal)

LG (8)

o (9)

(laeva asukoha pikkuskraad edastamise ajal)

RA

M

(asjakohane ICES püügipiirkond, kus püük toimus)

CA

m

(iga kalaliigi saagi kogus alates viimasest aruandest, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

OB

o

(iga kalaliigi kogus pardal, trümmis, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

DF

o

(püügipäevade arv alates viimasest aruandest)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

| 1.4. | Kui ümberlaadimine on kavandatud sõnumite „saak sisenemisel” ja „saak väljumisel” vahel, tuleb lisaks „püügiaruande” sõnumitele saata vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist lisateade „ümberlaadimine”, täpsustades järgmised andmed:







  SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- | --- |
| AD | m | XEU (= Euroopa Komisjonile) |
| SQ | m | (asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| TM | m | TRA (= „ümberlaadimine”) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TN | o | (püügireisi seerianumber kõnealusel aastal) |
| NA | o | (laeva nimi) |
| IR | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajaduse korral lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber) |
| XR | m | (pardatähis; laeva pardanumber) |
| KG | m | (iga kalaliigi kogus peale- või mahalaadimisel, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini) |
| TT | m | (pealelaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung) |
| TF | m | (mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung) |
| LT (10) | m/o (11)
   (12) | (laeva asukoha eeldatav laiuskraad kavandatud ümberlaadimise ajal) |
| LG (10) | m/o (11)
   (12) | (laeva asukoha eeldatav pikkuskraad kavandatud ümberlaadimise ajal) |
| PD | m | (kavandatud ümberlaadimise eeldatav kuupäev) |
| PT | m | (kavandatud ümberlaadimise eeldatav kellaaeg) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| MA | m | (laeva kapteni nimi) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

1.4.

Kui ümberlaadimine on kavandatud sõnumite „saak sisenemisel” ja „saak väljumisel” vahel, tuleb lisaks „püügiaruande” sõnumitele saata vähemalt 24 tundi enne ümberlaadimist lisateade „ümberlaadimine”, täpsustades järgmised andmed:

SR

m

(= teate algus)

AD

m

XEU (= Euroopa Komisjonile)

SQ

m

(asjakohase laeva sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

TM

m

TRA (= „ümberlaadimine”)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung)

TN

o

(püügireisi seerianumber kõnealusel aastal)

NA

o

(laeva nimi)

IR

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood, millele järgneb vajaduse korral lipuriigis kohaldatav kordumatu viitenumber)

XR

m

(pardatähis; laeva pardanumber)

KG

m

(iga kalaliigi kogus peale- või mahalaadimisel, vastavalt vajadusele paaridena: FAO kood ja eluskaal kilogrammides, ümardatud lähima 100 kilogrammini)

TT

m

(pealelaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung)

TF

m

(mahalaadiva laeva rahvusvaheline raadiokutsung)

LT (10)

m/o (11)
   (12)

(laeva asukoha eeldatav laiuskraad kavandatud ümberlaadimise ajal)

LG (10)

m/o (11)
   (12)

(laeva asukoha eeldatav pikkuskraad kavandatud ümberlaadimise ajal)

PD

m

(kavandatud ümberlaadimise eeldatav kuupäev)

PT

m

(kavandatud ümberlaadimise eeldatav kellaaeg)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

MA

m

(laeva kapteni nimi)

ER

m

(= teate lõpp)

2.   Edastamise vorm

Kui punkti 3.3 ei kohaldata, edastatakse eespool punktis 1 määratletud teave, arvestades eespool märgitud koode ja andmete järjekorda, eelkõige:

| — | peab tekst „VRONT” asuma sõnumi teemareal; |
| --- | --- |

—

peab tekst „VRONT” asuma sõnumi teemareal;

| — | iga järgnev teabeühik märgitakse uuele reale; |
| --- | --- |

—

iga järgnev teabeühik märgitakse uuele reale;

| — | asjaomane kood märgitakse enne teavet, eraldades need üksteisest tühikuga. |
| --- | --- |

—

asjaomane kood märgitakse enne teavet, eraldades need üksteisest tühikuga.

Näidis (fiktiivsed andmed):

| SR | |
| --- | --- |
| AD | XEU |
| SQ | 1 |
| TM | COE |
| RC | IRCS |
| TN | 1 |
| NA | LAEVA NIMI |
| IR | NOR |
| XR | PO 12345 |
| LT | +65 321 |
| LG | –21 123 |
| RA | 04A. |
| OB | COD 100 HAD 300 |
| DA | 20051004 |
| MA | KAPTENI NIMI |
| TI | 1315 |
| ER | |

SR

AD

XEU

SQ

1

TM

COE

RC

IRCS

TN

1

NA

LAEVA NIMI

IR

NOR

XR

PO 12345

LT

+65 321

LG

–21 123

RA

04A.

OB

COD 100 HAD 300

DA

20051004

MA

KAPTENI NIMI

TI

1315

ER

3.   Teabe edastamise viis

| 3.1. | Punktis 1 nimetatud teave edastatakse Euroopa Komisjonile Brüsselis teleksi (SAT COM C 420599543 FISH), e-posti (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) või ühe punktis 4 loetletud raadiojaama kaudu ning punktis 2 kindlaks määratud vormis. |
| --- | --- |

3.1.

Punktis 1 nimetatud teave edastatakse Euroopa Komisjonile Brüsselis teleksi (SAT COM C 420599543 FISH), e-posti (FISHERIES-telecom@ec.europa.eu) või ühe punktis 4 loetletud raadiojaama kaudu ning punktis 2 kindlaks määratud vormis.

| 3.2. | Kui laev ei saa vääramatu jõu tõttu sõnumit edastada, võib asjaomase laeva nimel selle edastada mõni teine laev. |
| --- | --- |

3.2.

Kui laev ei saa vääramatu jõu tõttu sõnumit edastada, võib asjaomase laeva nimel selle edastada mõni teine laev.

| 3.3. | Juhul kui lipuriigil on tehniliselt võimalik saata oma tegutsevate laevade nimel kõik eespool nimetatud sõnumid ja teated nn NAF-vormingus (Põhja-Atlandi vorming), võib asjaomane lipuriik pärast lipuriigi ja komisjoni kahepoolset kokkulepet saata selle teabe turvalise edastusprotokolliga Euroopa Komisjonile Brüsselis. Sel juhul tuleb edastamisel lisada täiendav teave (pärast AD teavet).







  FR | m | (kellelt; saatva poole kolmetäheline ISO kood) |
| --- | --- | --- | --- |
| RN | m | (teate seerianumber asjakohasel aastal) |
| RD | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| RT | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |

3.3.

Juhul kui lipuriigil on tehniliselt võimalik saata oma tegutsevate laevade nimel kõik eespool nimetatud sõnumid ja teated nn NAF-vormingus (Põhja-Atlandi vorming), võib asjaomane lipuriik pärast lipuriigi ja komisjoni kahepoolset kokkulepet saata selle teabe turvalise edastusprotokolliga Euroopa Komisjonile Brüsselis. Sel juhul tuleb edastamisel lisada täiendav teave (pärast AD teavet).

FR

m

(kellelt; saatva poole kolmetäheline ISO kood)

RN

m

(teate seerianumber asjakohasel aastal)

RD

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

RT

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

Näidis (eespool esitatud andmetega)

//SR//AD/XEU//FR/NOR//RN/5//RD/20051004//RT/1320//SQ/1//TM/COE//RC/IRCS//TN/1//NA/LAEVA NIMI//IR/NOR//XR/PO 12345//LT/+65 321//LG/– 21 123//RA/04A.//OB/COD 100 HAD 300//DA/20051004//TI/1315//MA/KAPTENI NIMI//ER//

Lipuriik saab tagasiside sõnumi, milles on järgmised andmed:

| SR | m | (= teate algus) |
| --- | --- | --- |
| AD | m | (lipuriigi kolmetäheline ISO kood) |
| FR | m | XEU (= Euroopa Komisjonile) |
| RN | m | (sõnumi seerianumber käesoleval aastal, mille kohta tagasiside sõnum saadetakse) |
| TM | m | RET (= „tagasi”) |
| SQ | m | (asjakohase laeva algse sõnumi seerianumber käesoleval aastal) |
| RC | m | (rahvusvaheline raadiokutsung, mida nimetati algses sõnumis) |
| RS | m | (tagasiside – ACK või NAK) |
| RE | m | (tagasiside vea number) |
| DA | m | (edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP) |
| TI | m | (edastamise kellaaeg vormingus TTMM) |
| ER | m | (= teate lõpp) |

SR

m

(= teate algus)

AD

m

(lipuriigi kolmetäheline ISO kood)

FR

m

XEU (= Euroopa Komisjonile)

RN

m

(sõnumi seerianumber käesoleval aastal, mille kohta tagasiside sõnum saadetakse)

TM

m

RET (= „tagasi”)

SQ

m

(asjakohase laeva algse sõnumi seerianumber käesoleval aastal)

RC

m

(rahvusvaheline raadiokutsung, mida nimetati algses sõnumis)

RS

m

(tagasiside – ACK või NAK)

RE

m

(tagasiside vea number)

DA

m

(edastamise kuupäev vormingus AAAAKKPP)

TI

m

(edastamise kellaaeg vormingus TTMM)

ER

m

(= teate lõpp)

4.   Raadiojaama nimi

| Raadiojaama nimi | Raadiojaama kutsung |
| --- | --- |
| Lyngby | OXZ |
| Land’s End | GLD |
| Valentia | EJK |
| Malin Head | EJM |
| Torshavn | OXJ |
| Bergen | LGN |
| Farsund | LGZ |
| Florø | LGL |
| Rogaland | LGQ |
| Tjøme | LGT |
| Ålesund | LGA |
| Ørlandet | LFO |
| Bodø | LPG |
| Svalbard | LGS |
| Stockholm Radio | STOCKHOLM RADIO |
| Turku | OFK |

Raadiojaama nimi

Raadiojaama kutsung

Lyngby

OXZ

Land’s End

GLD

Valentia

EJK

Malin Head

EJM

Torshavn

OXJ

Bergen

LGN

Farsund

LGZ

Florø

LGL

Rogaland

LGQ

Tjøme

LGT

Ålesund

LGA

Ørlandet

LFO

Bodø

LPG

Svalbard

LGS

Stockholm Radio

STOCKHOLM RADIO

Turku

OFK

5.   Liikide koodid

| Limapead (Beryx spp.) | ALF |
| --- | --- |
| Harilik karelest (Hippoglossoides platessoides) | PLA |
| Anšoovis (Engraulis encrasicolus) | ANE |
| Merikurat (Lophius spp.) | ANF |
| Põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus) | ARU |
| Atlandi merilatikas (Brama brama) | POA |
| Hiidhai (Cetorinhus maximus) | BSK |
| Süsisaba (Aphanopus carbo) | BSF |
| Sinine molva (Molva dypterygia) | BLI |
| Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou) | WHB |
| Tups-mõõkhännak (Xiphopenaeus kroyeri) | BOB |
| Tursk (Gadus morhua) | COD |
| Põhjamere garneel (Crangon crangon) | CSH |
| Ebakalmaar (Loligo spp.) | SQC |
| Harilik ogahai (Squalus acanthias) | DGS |
| Niituimluts (Phycis spp.) | FOR |
| Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) | GHL |
| Kilttursk e piksa (Melanogrammus aeglefinus) | HAD |
| Merluus (Merluccius merluccius) | HKE |
| Harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglossus) | HAL |
| Heeringas (Clupea harengus) | HER |
| Harilik stauriid (Trachurus trachurus) | HOM |
| Harilik molva (Molva molva) | LIN |
| Makrell (Scomber scombrus) | MAC |
| Soomuskammeljas (Lepidorhombus spp.) | LEZ |
| Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis) | PRA |
| Norra salehomaar (Nephrops norvegicus) | NEP |
| Tursik (Trisopterus esmarkii) | NOP |
| Atlandi karekala (Hopolostethus atlanticus) | ORY |
| Muud | OTH |
| Merilest (Pleuronectes platessa) | PLE |
| Pollak (Pollachius pollachius) | POL |
| Harilik heeringahai (Lamma nasus) | POR |
| Meriahvenad (Sebastes spp.) | RED |
| Besuugo (Pagellus bogaraveo) | SBR |
| Kalju-tömppeakala (Coryphanoides rupestris) | RNG |
| Süsikas (Pollachius virens) | POK |
| Lõhe (Salmo salar) | SAL |
| Tobias (Ammodytes spp.) | SAN |
| Sardiin (Sardina pilchardus) | PIL |
| Haid (Selachii, Pleurotremata) | SKH |
| Viburhännaklased (Penaeidae) | PEZ |
| Kilu (Sprattus sprattus) | SPR |
| Lühiuimkalmaarid (Illex spp.) | SQX |
| Tuunid (Thunnidae) | TUN |
| Meriluts (Brosme brosme) | USK |
| Merlang (Merlangus merlangus) | WHG |
| Ruske soomuslest (Limanda ferruginea) | YEL |

Limapead (Beryx spp.)

ALF

Harilik karelest (Hippoglossoides platessoides)

PLA

Anšoovis (Engraulis encrasicolus)

ANE

Merikurat (Lophius spp.)

ANF

Põhjaatlandi hõbekala (Argentina silus)

ARU

Atlandi merilatikas (Brama brama)

POA

Hiidhai (Cetorinhus maximus)

BSK

Süsisaba (Aphanopus carbo)

BSF

Sinine molva (Molva dypterygia)

BLI

Põhjaputassuu (Micromesistius poutassou)

WHB

Tups-mõõkhännak (Xiphopenaeus kroyeri)

BOB

Tursk (Gadus morhua)

COD

Põhjamere garneel (Crangon crangon)

CSH

Ebakalmaar (Loligo spp.)

SQC

Harilik ogahai (Squalus acanthias)

DGS

Niituimluts (Phycis spp.)

FOR

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

GHL

Kilttursk e piksa (Melanogrammus aeglefinus)

HAD

Merluus (Merluccius merluccius)

HKE

Harilik hiidlest (Hippoglossus hippoglossus)

HAL

Heeringas (Clupea harengus)

HER

Harilik stauriid (Trachurus trachurus)

HOM

Harilik molva (Molva molva)

LIN

Makrell (Scomber scombrus)

MAC

Soomuskammeljas (Lepidorhombus spp.)

LEZ

Harilik süvameregarneel (Pandalus borealis)

PRA

Norra salehomaar (Nephrops norvegicus)

NEP

Tursik (Trisopterus esmarkii)

NOP

Atlandi karekala (Hopolostethus atlanticus)

ORY

Muud

OTH

Merilest (Pleuronectes platessa)

PLE

Pollak (Pollachius pollachius)

POL

Harilik heeringahai (Lamma nasus)

POR

Meriahvenad (Sebastes spp.)

RED

Besuugo (Pagellus bogaraveo)

SBR

Kalju-tömppeakala (Coryphanoides rupestris)

RNG

Süsikas (Pollachius virens)

POK

Lõhe (Salmo salar)

SAL

Tobias (Ammodytes spp.)

SAN

Sardiin (Sardina pilchardus)

PIL

Haid (Selachii, Pleurotremata)

SKH

Viburhännaklased (Penaeidae)

PEZ

Kilu (Sprattus sprattus)

SPR

Lühiuimkalmaarid (Illex spp.)

SQX

Tuunid (Thunnidae)

TUN

Meriluts (Brosme brosme)

USK

Merlang (Merlangus merlangus)

WHG

Ruske soomuslest (Limanda ferruginea)

YEL

6.   Piirkonna koodid

| 02A. | ICES IIa rajoon – Norra meri |
| --- | --- |
| 02B. | ICES IIb rajoon – Teravmäed ja Karusaar |
| 03A. | ICES IIIa rajoon – Skagerrak ja Kattegat |
| 03B. | ICES IIIb rajoon – Sund |
| 03C. | ICES IIIc rajoon – Suur- ja Väike-Belt |
| 03D. | ICES IIId rajoon – Läänemeri |
| 04A. | ICES IVa rajoon – Põhjamere põhjaosa |
| 04B. | ICES IVb rajoon – Põhjamere keskosa |
| 04C. | ICES IVc rajoon – Põhjamere lõunaosa |
| 05A. | ICES Va rajoon – Islandi veed |
| 05B. | ICES Vb1, Vb2 rajoon – Fääri saarte veed |
| 06A. | ICES VIa rajoon – Šotimaa looderannik ja Põhja-Iirimaa |
| 06B. | ICES VIb rajoon – Rockall |
| 07A. | ICES VIIa rajoon – Iiri meri |
| 07B. | ICES VIIb rajoon – Iirimaa lääneosa |
| 07C. | ICES VIIc rajoon – Porcupine’i madalik |
| 07D. | ICES VIId rajoon – La Manche’i idaosa |
| 07E. | ICES VIIe rajoon – La Manche’i lääneosa |
| 07F. | ICES VIIf rajoon – Bristoli laht |
| 07G. | ICES VIIg rajoon – Keldi mere põhjaosa |
| 07H. | ICES VIIh rajoon – Keldi mere lõunaosa |
| 07J. | ICES VIIj rajoon – Iirimaa edelaosa idapoolsed veed |
| 07K. | ICES VIIk rajoon – Iirimaa edelaosa läänepoolsed veed |
| 08A. | ICES VIIIa rajoon – Biskaia lahe põhjaosa |
| 08B. | ICES VIIIb rajoon – Biskaia lahe keskosa |
| 08C. | ICES VIIIc rajoon – Biskaia lahe lõunaosa |
| 08D. | ICES VIIId rajoon – Biskaia laht – avameri |
| 08E. | ICES VIIIe rajoon – Biskaia lahe lääneosa |
| 09A. | ICES IXa rajoon – Portugali vete idaosa |
| 09B. | ICES IXb rajoon – Portugali vete lääneosa |
| 14A. | ICES XIVa rajoon – Gröönimaa vete kirdeosa |
| 14B. | ICES XIVb rajoon – Gröönimaa vete kaguosa |

02A.

ICES IIa rajoon – Norra meri

02B.

ICES IIb rajoon – Teravmäed ja Karusaar

03A.

ICES IIIa rajoon – Skagerrak ja Kattegat

03B.

ICES IIIb rajoon – Sund

03C.

ICES IIIc rajoon – Suur- ja Väike-Belt

03D.

ICES IIId rajoon – Läänemeri

04A.

ICES IVa rajoon – Põhjamere põhjaosa

04B.

ICES IVb rajoon – Põhjamere keskosa

04C.

ICES IVc rajoon – Põhjamere lõunaosa

05A.

ICES Va rajoon – Islandi veed

05B.

ICES Vb1, Vb2 rajoon – Fääri saarte veed

06A.

ICES VIa rajoon – Šotimaa looderannik ja Põhja-Iirimaa

06B.

ICES VIb rajoon – Rockall

07A.

ICES VIIa rajoon – Iiri meri

07B.

ICES VIIb rajoon – Iirimaa lääneosa

07C.

ICES VIIc rajoon – Porcupine’i madalik

07D.

ICES VIId rajoon – La Manche’i idaosa

07E.

ICES VIIe rajoon – La Manche’i lääneosa

07F.

ICES VIIf rajoon – Bristoli laht

07G.

ICES VIIg rajoon – Keldi mere põhjaosa

07H.

ICES VIIh rajoon – Keldi mere lõunaosa

07J.

ICES VIIj rajoon – Iirimaa edelaosa idapoolsed veed

07K.

ICES VIIk rajoon – Iirimaa edelaosa läänepoolsed veed

08A.

ICES VIIIa rajoon – Biskaia lahe põhjaosa

08B.

ICES VIIIb rajoon – Biskaia lahe keskosa

08C.

ICES VIIIc rajoon – Biskaia lahe lõunaosa

08D.

ICES VIIId rajoon – Biskaia laht – avameri

08E.

ICES VIIIe rajoon – Biskaia lahe lääneosa

09A.

ICES IXa rajoon – Portugali vete idaosa

09B.

ICES IXb rajoon – Portugali vete lääneosa

14A.

ICES XIVa rajoon – Gröönimaa vete kirdeosa

14B.

ICES XIVb rajoon – Gröönimaa vete kaguosa

---

(1)  Püügireis on retk, mille alguseks loetakse laeva sisenemist püügi eesmärgil ühenduse liikmesriigi rannikust 200 meremiili kaugusele ulatuvasse püügipiirkonda, kus kalapüüki reguleeritakse ühenduse kalapüügieeskirjadega, ja mis lõpeb laeva lahkumisega kõnealusest piirkonnast.

(2)  m = kohustuslik.

(3)  o = vabatahtlik.

(4)  LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma.

(5)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(6)  LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma.

(7)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(8)  LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma.

(9)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(10)  LT, LG: tuleb märkida kümnendarvuna, kolm kohta pärast koma.

(11)  Vabatahtlik, kui laeval on satelliitseireseadmed.

(12)  Vabatahtlik vastuvõtvale laevale.

---

IV LISA

SÄTTED, MIDA KOHALDATAKSE KOLMANDA RIIGI KALALAEVADE SUHTES, MIS KAVATSEVAD PÜÜDA ELi VETES PÕHJAPUTASSUUD VÕI MAKRELLI

I   OSA

Sätted, mida kohaldatakse kolmanda riigi kalalaevade suhtes, mis kavatsevad püüda ELi vetes põhjaputassuud

| a) | Laevad, mille pardal on juba saak, võivad alustada püügireisi üksnes pärast asjaomase rannikuäärse liikmesriigi pädeva asutuse käest loa saamist. Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne ELi vetesse sisenemist nõuetekohaselt ühte järgmistest kalapüügi seirekeskustest:






  i) | Ühendkuningriigi keskus (Edinburgh) – e-posti teel aadressil ukfcc@scotland.gsi.gov.uk või telefoni teel (+ 44 1312719700) või |
| --- | --- | --- |

a)

Laevad, mille pardal on juba saak, võivad alustada püügireisi üksnes pärast asjaomase rannikuäärse liikmesriigi pädeva asutuse käest loa saamist. Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne ELi vetesse sisenemist nõuetekohaselt ühte järgmistest kalapüügi seirekeskustest:

i)

Ühendkuningriigi keskus (Edinburgh) – e-posti teel aadressil ukfcc@scotland.gsi.gov.uk või telefoni teel (+ 44 1312719700) või

| ii) | Iirimaa keskus (Haulbowline) – e-posti teel aadressil nscstaff@eircom.net või telefoni teel (+ 353 872365998). |
| --- | --- |

ii)

Iirimaa keskus (Haulbowline) – e-posti teel aadressil nscstaff@eircom.net või telefoni teel (+ 353 872365998).

Teatises märgitakse laeva nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis ja -number (PLN), pardal oleva saagi kogus liikide kaupa ja laeva kapteni määratud hinnanguline ELi vetesse sisenemise asukoht (pikkus-/laiuskraad) ning samuti piirkond, kus laev kavatseb alustada püüki. Laev ei alusta püüki enne, kui ta on saanud kinnituse teatise kättesaamise kohta ja juhised selle kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse laeva esitamist kontrolliks. Igal kinnitusel on individuaalne loanumber, mille laeva kapten säilitab kuni püügireisi lõpuni.

Ilma et see piiraks mis tahes merel tehtavat kontrolli, võivad pädevad asutused nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõuda kaptenilt laeva esitamist kontrolliks sadamas.

| b) | Laevad, mis sisenevad ELi vetesse ilma saagita pardal, vabastatakse punktis a sätestatud nõuetest. |
| --- | --- |

b)

Laevad, mis sisenevad ELi vetesse ilma saagita pardal, vabastatakse punktis a sätestatud nõuetest.

| c) | Püügireis loetakse lõppenuks, kui laev lahkub ELi vetest või siseneb ELi sadamasse, kus lossitakse kogu tema saak.
  Laevad lahkuvad ELi vetest ainult järgmiste kontrollmarsruutide kaudu:






  A. | VIa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 48 E2; |
| --- | --- | --- |

c)

Püügireis loetakse lõppenuks, kui laev lahkub ELi vetest või siseneb ELi sadamasse, kus lossitakse kogu tema saak.

Laevad lahkuvad ELi vetest ainult järgmiste kontrollmarsruutide kaudu:

A.

VIa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 48 E2;

| B. | IVa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 46 E6; |
| --- | --- |

B.

IVa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 46 E6;

| C. | IVa püügipiirkonnas asuvad ICES ruudud 48 E8, 49 E8 või 50 E8. |
| --- | --- |

C.

IVa püügipiirkonnas asuvad ICES ruudud 48 E8, 49 E8 või 50 E8.

Laeva kapten teavitab vähemalt neli tundi enne mõnele eespool nimetatud kontrollmarsruudile saabumist Edinburghis asuvat kalapüügi seirekeskust kas e-posti või telefoni teel vastavalt punkti a alapunktile i. Teatises märgitakse laeva nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis ja -number (PLN), pardal oleva saagi kogus liikide kaupa ning kontrollmarsruut, mille kaudu laev kavatseb lahkuda.

Laev ei lahku kontrollmarsruudi piirkonnast, kuni ta on saanud kinnituse teatise kättesaamise kohta ja juhiseid selle kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse laeva esitamist kontrolliks. Igal kinnitusel on individuaalne loanumber, mille laeva kapten säilitab kuni ELi vetest lahkumiseni.

Ilma et see piiraks merel tehtavat kontrolli, võivad pädevad asutused nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel nõuda kaptenilt laeva esitamist kontrolliks Lerwicki või Scrabsteri sadamas.

II   OSA

Sätted, mida kohaldatakse kolmanda riigi kalalaevade suhtes, mis kavatsevad püüda ELi vetes makrelli

| a) | Laevad võivad alustada püügireisi üksnes pärast asjaomase rannikuäärse liikmesriigi pädeva asutuse käest loa saamist. Kõnealused laevad sisenevad ELi vetesse ainult järgmiste kontrollipiirkondade kaudu: | VIa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 48 E2; |
| --- | --- | --- |

a)

Laevad võivad alustada püügireisi üksnes pärast asjaomase rannikuäärse liikmesriigi pädeva asutuse käest loa saamist. Kõnealused laevad sisenevad ELi vetesse ainult järgmiste kontrollipiirkondade kaudu:

VIa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 48 E2;

| | IVa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 50 F1; |
| --- | --- |

IVa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 50 F1;

| | IVa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 46 F1. |
| --- | --- |

IVa püügipiirkonnas asuv ICES ruut 46 F1.

ELi vetesse sisenemise puhul võtab laeva kapten vähemalt neli tundi enne kontrollipiirkonda saabumist ühendust Ühendkuningriigi kalapüügi seirekeskusega (Edinburgh) e-posti teel järgmisel aadressil: ukfcc@scotland.gsi.gov.uk või telefoni teel (+ 44 1312719700).

Teatises märgitakse laeva nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis ja -number (PLN), pardal oleva saagi kogus liikide kaupa ning kontrollipiirkond, mille kaudu laev kavatseb siseneda ELi vetesse. Laev ei alusta püüki enne, kui ta on saanud kinnituse teatise kättesaamise kohta ja juhised selle kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse laeva esitamist kontrolliks. Igal kinnitusel on individuaalne loanumber, mille laeva kapten säilitab kuni püügireisi lõpuni.

| b) | Laevad, mis sisenevad ELi vetesse ilma saagita pardal, vabastatakse punktis a sätestatud nõuetest. |
| --- | --- |

b)

Laevad, mis sisenevad ELi vetesse ilma saagita pardal, vabastatakse punktis a sätestatud nõuetest.

| c) | Püügireis loetakse lõppenuks, kui laev lahkub ELi vetest või siseneb ELi sadamasse, kus lossitakse kogu tema saak.
  Laevad lahkuvad ELi vetest ainult kontrollipiirkondade kaudu.
  ELi vetest lahkumise puhul teavitab laeva kapten vähemalt kaks tundi enne mõnda eespool nimetatud kontrollipiirkonda saabumist Edinburghis asuvat kalapüügi seirekeskust kas elektronposti või telefoni teel vastavalt punktile a.
  Teatises märgitakse laeva nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis ja -number (PLN), pardal oleva saagi kogus liikide kaupa ning kontrollipiirkond, mille kaudu laev kavatseb lahkuda. Laev ei lahku kontrollipiirkonnast enne, kui ta on saanud kinnituse teatise kättesaamise kohta ja juhised selle kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse laeva esitamist kontrolliks. Igal kinnitusel on individuaalne loanumber, mille laeva kapten säilitab kuni ELi vetest lahkumiseni. |
| --- | --- |

c)

Püügireis loetakse lõppenuks, kui laev lahkub ELi vetest või siseneb ELi sadamasse, kus lossitakse kogu tema saak.

Laevad lahkuvad ELi vetest ainult kontrollipiirkondade kaudu.

ELi vetest lahkumise puhul teavitab laeva kapten vähemalt kaks tundi enne mõnda eespool nimetatud kontrollipiirkonda saabumist Edinburghis asuvat kalapüügi seirekeskust kas elektronposti või telefoni teel vastavalt punktile a.

Teatises märgitakse laeva nimi, rahvusvaheline raadiokutsung ning pardatähis ja -number (PLN), pardal oleva saagi kogus liikide kaupa ning kontrollipiirkond, mille kaudu laev kavatseb lahkuda. Laev ei lahku kontrollipiirkonnast enne, kui ta on saanud kinnituse teatise kättesaamise kohta ja juhised selle kohta, kas laeva kaptenilt nõutakse laeva esitamist kontrolliks. Igal kinnitusel on individuaalne loanumber, mille laeva kapten säilitab kuni ELi vetest lahkumiseni.

---

| 11.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/24 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/24

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 202/2010,

10. märts 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 6/2003 kaupade autovedu käsitleva statistika avaldamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. mai 1998. aasta määrust (EÜ) nr 1172/98 kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1172/98 nimetatud, kaupade autovedu käsitlevaid statistilisi andmeid on vaja kasutada võimalikult ulatuslikult, samas arvesse võttes üksikute andmekirjete konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1172/98 nimetatud, kaupade autovedu käsitlevaid statistilisi andmeid on vaja kasutada võimalikult ulatuslikult, samas arvesse võttes üksikute andmekirjete konfidentsiaalsust.

| (2) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 833/2007, (2) millega lõpetatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1172/98 kehtestatud üleminekuperiood, tehakse nii riigisiseste kui ka rahvusvaheliste autokaubaveo voogude üksikasjalikud lähte- ja sihtkohaandmed kättesaadavaks alates 2008. aastast. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 833/2007, (2) millega lõpetatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1172/98 kehtestatud üleminekuperiood, tehakse nii riigisiseste kui ka rahvusvaheliste autokaubaveo voogude üksikasjalikud lähte- ja sihtkohaandmed kättesaadavaks alates 2008. aastast.

| (3) | Riigisisesed ja rahvusvahelised lähte- ja sihtkohaandmed tuleb liikmesriikidele kättesaadavaks teha, et täiendada riigi tasandil olemasolevaid statistilisi andmeid autoveo kohta. |
| --- | --- |

(3)

Riigisisesed ja rahvusvahelised lähte- ja sihtkohaandmed tuleb liikmesriikidele kättesaadavaks teha, et täiendada riigi tasandil olemasolevaid statistilisi andmeid autoveo kohta.

| (4) | Teadlased ja teadusringkonnad laiemalt peaksid teaduslikul eesmärgil pääsema juurde määruse (EÜ) nr 1172/98 kohaselt komisjonile (Eurostat) edastatud andmetele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 223/2009 (3) sätestatud põhimõtetele. |
| --- | --- |

(4)

Teadlased ja teadusringkonnad laiemalt peaksid teaduslikul eesmärgil pääsema juurde määruse (EÜ) nr 1172/98 kohaselt komisjonile (Eurostat) edastatud andmetele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 223/2009 (3) sätestatud põhimõtetele.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 6/2003 (4) vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 6/2003 (4) vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 6/2003 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 163, 6.6.1998, lk 1.

1

(2)  ELT L 185, 17.7.2007, lk 9.

2

(3)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

3

(4)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 45.

4

---

LISA

„LISA

AVALDATAVATE TABELITE LOETELU

A.   Olemasolevate tabelite järjepidevus

Pidevuse säilitamiseks võib olemasolevad tabelid avaldada komisjon (Eurostat).

B.   Põhitabelid

Järgmist tabelite rühma ja selle osi on lubatud avaldada.

| Tabel | Kirjeldus
  Märkus 1 | Vaatlusperiood | Ühikud
  Märkus 2 | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B1 | Tegevuse kokkuvõte toiminguliigi ja transpordiliigi alusel | Aasta, kvartal | 1 000 t
  Miljon tonnkm
  Sõidukikm | Märkus 3 |
| B2 | Transport, toiminguliigi alusel | Aasta, kvartal | 1 000 t
  Miljon tonnkm | Märkus 3 |
| B3 | Transport, kaubaliigi alusel | Aasta | 1 000 t
  Miljon tonnkm | |
| B4.1 | Rahvusvaheline transport, laadimis- ja mahalaadimisriigi alusel (aruande esitajariikide koguarv) | Aasta | 1 000 t
  Miljon tonnkm | |
| B4.2 | Tabel B4.1, kuid täiendava jaotusega kaupade liigi alusel | Aasta | 1 000 t
  Miljon tonnkm | |
| B4.3 | Rahvusvaheline transport, laadimis- ja mahalaadimisriigi alusel (jaotus aruande esitajariikide alusel) | Aasta | 1 000 t
  Miljon tonnkm | |
| B4.4 | Tabel B4.3, kuid täiendava jaotusega kaubaliigi alusel | Aasta | 1 000 t
  Miljon tonnkm | |
| B5.1 | Transport, laadimispiirkonna alusel | Aasta | 1 000 t
  Miljon tonnkm
  Sõit | Märkus 4 |
| B5.2 | Transport, mahalaadimispiirkonna alusel | Aasta | 1 000 t
  Miljon tonnkm
  Sõit | Märkus 4 |
| B6.1 | Transport, vahemaaklassi alusel | Aasta | 1 000 t
  Miljon tonnkm
  Miljon sõidukikm
  Sõit | |
| B6.2 | Tabel B6.1, kuid täiendava jaotusega kaubaliigi alusel | Aasta | 1 000 t
  Miljon tonnkm
  Miljon sõidukikm
  Sõit | |
| B7 | Transport, telgede arvu alusel | Aasta | Miljon tonnkm
  Miljon sõidukikm
  Sõit | |
| B8 | Transport, sõiduki vanuse alusel | Aasta | Miljon tonnkm
  Miljon sõidukikm
  Sõit | |
| B9 | Transport, sõiduki registrimassi alusel | Aasta | Miljon tonnkm
  Miljon sõidukikm
  Sõit | |
| B10 | Transport, sõiduki kandevõime alusel | Aasta | Miljon tonnkm
  Miljon sõidukikm
  Sõit | |
| B11 | Transport, NACE tegevusala alusel | Aasta | Miljon tonnkm
  Miljon sõidukikm
  Sõit | |
| B12 | Sõiduki sõidud, koormaga ja tühisõit | Aasta | Miljon sõidukikm
  Sõit | |
| B13.1 | Transiitsõiduki sõidud, transiitriigi alusel, sõiduki tühimassi ja registrimassi alusel (aruande esitajariikide koguarv) | Aasta, kvartal | 1 000 t
  Sõit | |
| B13.2 | Transiitsõiduki sõidud, transiitriigi alusel (jaotusega aruande esitajariigi alusel) | Aasta | 1 000 t
  Sõit | |
| B14 | Ohtlike kaupade vedu, ohtlike kaupade liigi alusel | Aasta | Miljon tonnkm
  Miljon sõidukikm
  Sõit | |
| B15 | Transport, veoseliigi alusel | Aasta | Miljon tonnkm
  Miljon sõidukikm
  Sõit | |
| B16 | Transport, veoseliigi ja vahemaaklassi alusel | Aasta | 1 000 t
  Miljon tonnkm
  Miljon sõidukikm
  Sõit | |
| B17 | Siseriiklik transport, laadimis- ja mahalaadimispiirkonna alusel, aruande esitajariigi alusel | Aasta | 1 000 t
  Miljon tonnkm
  Sõit | Märkus 5 |
| B18 | Rahvusvaheline transport, laadimis- ja mahalaadimispiirkonna alusel, aruande esitajariikide koguarv | Aasta | 1 000 t
  Miljon tonnkm
  Sõit | Märkus 6 |
| Märkus 1: | Kui ei ole ette nähtud teisiti, sisaldavad tabelid jaotust aruande esitajariigi alusel. |

Tabel

Kirjeldus

Märkus 1

Vaatlusperiood

Ühikud

Märkus 2

Märkused

B1

Tegevuse kokkuvõte toiminguliigi ja transpordiliigi alusel

Aasta, kvartal

1 000 t

Miljon tonnkm

Sõidukikm

Märkus 3

B2

Transport, toiminguliigi alusel

Aasta, kvartal

1 000 t

Miljon tonnkm

Märkus 3

B3

Transport, kaubaliigi alusel

Aasta

1 000 t

Miljon tonnkm

B4.1

Rahvusvaheline transport, laadimis- ja mahalaadimisriigi alusel (aruande esitajariikide koguarv)

Aasta

1 000 t

Miljon tonnkm

B4.2

Tabel B4.1, kuid täiendava jaotusega kaupade liigi alusel

Aasta

1 000 t

Miljon tonnkm

B4.3

Rahvusvaheline transport, laadimis- ja mahalaadimisriigi alusel (jaotus aruande esitajariikide alusel)

Aasta

1 000 t

Miljon tonnkm

B4.4

Tabel B4.3, kuid täiendava jaotusega kaubaliigi alusel

Aasta

1 000 t

Miljon tonnkm

B5.1

Transport, laadimispiirkonna alusel

Aasta

1 000 t

Miljon tonnkm

Sõit

Märkus 4

B5.2

Transport, mahalaadimispiirkonna alusel

Aasta

1 000 t

Miljon tonnkm

Sõit

Märkus 4

B6.1

Transport, vahemaaklassi alusel

Aasta

1 000 t

Miljon tonnkm

Miljon sõidukikm

Sõit

B6.2

Tabel B6.1, kuid täiendava jaotusega kaubaliigi alusel

Aasta

1 000 t

Miljon tonnkm

Miljon sõidukikm

Sõit

B7

Transport, telgede arvu alusel

Aasta

Miljon tonnkm

Miljon sõidukikm

Sõit

B8

Transport, sõiduki vanuse alusel

Aasta

Miljon tonnkm

Miljon sõidukikm

Sõit

B9

Transport, sõiduki registrimassi alusel

Aasta

Miljon tonnkm

Miljon sõidukikm

Sõit

B10

Transport, sõiduki kandevõime alusel

Aasta

Miljon tonnkm

Miljon sõidukikm

Sõit

B11

Transport, NACE tegevusala alusel

Aasta

Miljon tonnkm

Miljon sõidukikm

Sõit

B12

Sõiduki sõidud, koormaga ja tühisõit

Aasta

Miljon sõidukikm

Sõit

B13.1

Transiitsõiduki sõidud, transiitriigi alusel, sõiduki tühimassi ja registrimassi alusel (aruande esitajariikide koguarv)

Aasta, kvartal

1 000 t

Sõit

B13.2

Transiitsõiduki sõidud, transiitriigi alusel (jaotusega aruande esitajariigi alusel)

Aasta

1 000 t

Sõit

B14

Ohtlike kaupade vedu, ohtlike kaupade liigi alusel

Aasta

Miljon tonnkm

Miljon sõidukikm

Sõit

B15

Transport, veoseliigi alusel

Aasta

Miljon tonnkm

Miljon sõidukikm

Sõit

B16

Transport, veoseliigi ja vahemaaklassi alusel

Aasta

1 000 t

Miljon tonnkm

Miljon sõidukikm

Sõit

B17

Siseriiklik transport, laadimis- ja mahalaadimispiirkonna alusel, aruande esitajariigi alusel

Aasta

1 000 t

Miljon tonnkm

Sõit

Märkus 5

B18

Rahvusvaheline transport, laadimis- ja mahalaadimispiirkonna alusel, aruande esitajariikide koguarv

Aasta

1 000 t

Miljon tonnkm

Sõit

Märkus 6

Märkus 1:

Kui ei ole ette nähtud teisiti, sisaldavad tabelid jaotust aruande esitajariigi alusel.

| Märkus 2: | Järgmised arvväärtused arvutatakse kõigi tabelite siseselt: | 1 000 t |
| --- | --- | --- |

Märkus 2:

Järgmised arvväärtused arvutatakse kõigi tabelite siseselt:

1 000 t

| | Miljon tonnkm |
| --- | --- |

Miljon tonnkm

| | Miljon sõidukikm (koormaga, tühimassiga) |
| --- | --- |

Miljon sõidukikm (koormaga, tühimassiga)

| | Sõit (koormaga, tühimassiga) |
| --- | --- |

Sõit (koormaga, tühimassiga)

| | Tabelilahtrite arvutamisel kasutatud sõidukikirjete arv |
| --- | --- |

Tabelilahtrite arvutamisel kasutatud sõidukikirjete arv

Selles veerus esitatakse tavaliselt kasutajatele pakutavad arvväärtused. Muud arvväärtused ja ühikud avaldatakse vastavalt kasutajate taotlusele.

Kasutajate vajadustele vastavalt võivad tabelite aluseks olla sõiduga seotud muutujad (teave A2 andmekogumitest) või kaubaga seotud veod (teave A3 andmekogumitest) (vt määrus (EÜ) nr 1172/98). Sõidud märgitakse seetõttu kas sõitude arvuna või põhivedude arvuna. Transiitsõidud märgistatakse transiitsõitudena.

| Märkus 3: | Toiminguliigid jaotatakse järgmiselt:
  —   riigisisene sõit: peale- ja mahalaadimiskoht asuvad mõlemad aruande esitajariigis;
  —   rahvusvaheline sõit: peale- või mahalaadimiskoht või mõlemad asuvad muus riigis kui aruande esitajariigis (= järgmise nelja kategooria summa),
  (millest)
  —   riigist väljavedu (kaup laaditakse peale aruande esitajariigis): sõit algab aruande esitajariigis ja lõpeb muus riigis;
  —   riiki sissevedu (kaup laaditakse maha aruande esitajariigis): sõit algab muus riigis ja lõpeb aruande esitajariigis;
  —   piiriülene kaubavedu: sõit kahe riigi vahel, kusjuures kumbki ei ole aruande esitajariik;
  —   kabotaaž: sõit kahe koha vahel riigis, mis ei ole aruande esitajariik. |
| --- | --- |

Märkus 3:

Toiminguliigid jaotatakse järgmiselt:

—   riigisisene sõit: peale- ja mahalaadimiskoht asuvad mõlemad aruande esitajariigis;

—   rahvusvaheline sõit: peale- või mahalaadimiskoht või mõlemad asuvad muus riigis kui aruande esitajariigis (= järgmise nelja kategooria summa),

(millest)

—   riigist väljavedu (kaup laaditakse peale aruande esitajariigis): sõit algab aruande esitajariigis ja lõpeb muus riigis;

—   riiki sissevedu (kaup laaditakse maha aruande esitajariigis): sõit algab muus riigis ja lõpeb aruande esitajariigis;

—   piiriülene kaubavedu: sõit kahe riigi vahel, kusjuures kumbki ei ole aruande esitajariik;

—   kabotaaž: sõit kahe koha vahel riigis, mis ei ole aruande esitajariik.

| Märkus 4: | Andmed peale- ja mahalaadimispiirkonna alusel avaldatakse NUTSi 3. tasandil. |
| --- | --- |

Märkus 4:

Andmed peale- ja mahalaadimispiirkonna alusel avaldatakse NUTSi 3. tasandil.

| Märkus 5: | Riigisisese transpordi peale- ja mahalaadimispiirkonnad avaldatakse NUTSi 2. tasandil. |
| --- | --- |

Märkus 5:

Riigisisese transpordi peale- ja mahalaadimispiirkonnad avaldatakse NUTSi 2. tasandil.

| Märkus 6: | Rahvusvahelise transpordi peale- ja mahalaadimispiirkonnad avaldatakse NUTSi 1. tasandil. |
| --- | --- |

Märkus 6:

Rahvusvahelise transpordi peale- ja mahalaadimispiirkonnad avaldatakse NUTSi 1. tasandil.

C.   Kabotaažitabelid

Selleks et anda kabotaažiga seotud teavet samaväärselt nõukogu määruse (EMÜ) nr 3118/93 (1) alusel kättesaadava teabega, võib avaldada järgmise tabelirühma ja kõnealuste tabelite osad:

| | Kirjeldus | Ajavahemik | Ühik |
| --- | --- | --- | --- |
| C1 | Kabotaaž, mille teostavad vedajad igast aruande esitajariigist, aruande esitajariigi alusel | Aasta | 1 000
  Miljon tonnkm |
| C2 | Kabotaaž, mille teostavad vedajad kõigist aruande esitajariikidest, riigi alusel, kus kabotaaž toimub | Aasta | 1 000
  Miljon tonnkm |
| C3 | Kabotaaž aruande esitajariigi ja selle riigi alusel, kus kabotaaž toimub | Aasta | 1 000
  Miljon tonnkm |

Kirjeldus

Ajavahemik

Ühik

C1

Kabotaaž, mille teostavad vedajad igast aruande esitajariigist, aruande esitajariigi alusel

Aasta

1 000

Miljon tonnkm

C2

Kabotaaž, mille teostavad vedajad kõigist aruande esitajariikidest, riigi alusel, kus kabotaaž toimub

Aasta

1 000

Miljon tonnkm

C3

Kabotaaž aruande esitajariigi ja selle riigi alusel, kus kabotaaž toimub

Aasta

1 000

Miljon tonnkm

D.   Tabelid liikmesriikide ametiasutustele

Selleks et võimaldada muude liikmesriikide kui aruande esitajariigi ametiasutustel koostada täielik statistika autovedude kohta oma riigi territooriumil, võib riigi ametiasutustele avaldada järgmised üldandmefailid:

| | Kirjeldus | Ajavahemik | Üldandmete ulatus
  Märkus | Ühikud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| D1.1 | Veod riigi tasandil (koormaga sõidud) | Aasta | — | Aruande esitajariik |

Kirjeldus

Ajavahemik

Üldandmete ulatus

Märkus

Ühikud

D1.1

Veod riigi tasandil (koormaga sõidud)

Aasta

—

Aruande esitajariik

| — | Pealelaadimisriik |
| --- | --- |

—

Pealelaadimisriik

| — | Mahalaadimisriik |
| --- | --- |

—

Mahalaadimisriik

| — | Kaubaliik |
| --- | --- |

—

Kaubaliik

| — | Veoliik |
| --- | --- |

—

Veoliik

| — | Vanuseklass |
| --- | --- |

—

Vanuseklass

| — | Vahemaaklass |
| --- | --- |

—

Vahemaaklass

| — | Telgede arv |
| --- | --- |

—

Telgede arv

Tonnid

Tonnkm

Sõidukikm

Sõit

Sõidukikirjete arv

D1.2

Ohtlike kaupade veod riigi tasandil (koormaga sõidud)

Aasta

| — | Aruande esitajariik |
| --- | --- |

—

Aruande esitajariik

| — | Pealelaadimisriik |
| --- | --- |

—

Pealelaadimisriik

| — | Mahalaadimisriik |
| --- | --- |

—

Mahalaadimisriik

| — | Ohtlikud kaubad |
| --- | --- |

—

Ohtlikud kaubad

| — | Veoliik |
| --- | --- |

—

Veoliik

Tonnid

Tonnkm

Sõidukikm

Sõit

Sõidukikirjete arv

D2

Veod riigi tasandil (tühisõidud)

Aasta

| — | Aruande esitajariik |
| --- | --- |

—

Aruande esitajariik

| — | Päritoluriik |
| --- | --- |

—

Päritoluriik

| — | Sihtriik |
| --- | --- |

—

Sihtriik

| — | Veoliik |
| --- | --- |

—

Veoliik

| — | Vanuseklass |
| --- | --- |

—

Vanuseklass

| — | Vahemaaklass |
| --- | --- |

—

Vahemaaklass

Sõidukikm

Sõit

Sõidukikirjete arv

D3.1

Veod piirkonna tasandil (koormaga sõidud)

Aasta

| — | Aruande esitajariik |
| --- | --- |

—

Aruande esitajariik

| — | Pealelaadimispiirkond |
| --- | --- |

—

Pealelaadimispiirkond

| — | Mahalaadimispiirkond |
| --- | --- |

—

Mahalaadimispiirkond

| — | Telgede arv |
| --- | --- |

—

Telgede arv

| — | Veoseliik |
| --- | --- |

—

Veoseliik

| — | Vanuseklass |
| --- | --- |

—

Vanuseklass

Tonnid

Tonnkm

Sõidukikm

Sõit

Sõidukikirjete arv

D3.2

Veod piirkonna tasandil (koormaga sõidud)

Aasta

| — | Aruande esitajariik |
| --- | --- |

—

Aruande esitajariik

| — | Pealelaadimispiirkond |
| --- | --- |

—

Pealelaadimispiirkond

| — | Kaubaliik |
| --- | --- |

—

Kaubaliik

| — | Telgede arv |
| --- | --- |

—

Telgede arv

| — | Vanuseklass |
| --- | --- |

—

Vanuseklass

Tonnid

Tonnkm

Sõidukikm

Sõit

Sõidukikirjete arv

D3.3

Veod piirkonna tasandil (koormaga sõidud)

Aasta

| — | Aruande esitajariik |
| --- | --- |

—

Aruande esitajariik

| — | Mahalaadimispiirkond |
| --- | --- |

—

Mahalaadimispiirkond

| — | Kaubaliik |
| --- | --- |

—

Kaubaliik

| — | Telgede arv |
| --- | --- |

—

Telgede arv

| — | Vanuseklass |
| --- | --- |

—

Vanuseklass

Tonnid

Tonnkm

Sõidukikm

Sõit

Sõidukikirjete arv

D4

Veod piirkonna tasandil (tühisõidud)

Aasta

| — | Aruande esitajariik |
| --- | --- |

—

Aruande esitajariik

| — | Päritolupiirkond |
| --- | --- |

—

Päritolupiirkond

| — | Sihtpiirkond |
| --- | --- |

—

Sihtpiirkond

| — | Telgede arv |
| --- | --- |

—

Telgede arv

| — | Vanuseklass |
| --- | --- |

—

Vanuseklass

Sõidukikm

Sõit

Sõidukikirjete arv

D5

Transiitvedu (koormaga ja tühisõidud)

Aasta

| — | Transiitriik |
| --- | --- |

—

Transiitriik

| — | Aruande esitajariik |
| --- | --- |

—

Aruande esitajariik

| — | Koormaga/tühisõit |
| --- | --- |

—

Koormaga/tühisõit

| — | Päritolupiirkond |
| --- | --- |

—

Päritolupiirkond

| — | Sihtpiirkond |
| --- | --- |

—

Sihtpiirkond

Tonnid

Sõit

Sõidukikirjete arv

| Märkus: | D-tabelite puhul kasutatakse järgmiseid kategooriaid:
  —   veoliik: omal kulul / rendi või tasu eest;
  —   vanuseklass: kolm klassi;
  —   vahemaaklass: neli klassi;
  —   piirkond: NUTSi 3. tasand;
  —   telgede arv: koondatud sõidukiliikideks (veoauto, poolhaagisautorong või autorong).” |
| --- | --- |

Märkus:

D-tabelite puhul kasutatakse järgmiseid kategooriaid:

—   veoliik: omal kulul / rendi või tasu eest;

—   vanuseklass: kolm klassi;

—   vahemaaklass: neli klassi;

—   piirkond: NUTSi 3. tasand;

—   telgede arv: koondatud sõidukiliikideks (veoauto, poolhaagisautorong või autorong).”

---

(1)  EÜT L 279, 12.11.1993, lk 1.

1

---

| 11.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 203/2010,

10. märts 2010,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Irpinia – Colline dell’Ufita” (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Irpinia – Colline dell’Ufita” (2). |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas Itaalia taotlus registreerida nimetus „Irpinia – Colline dell’Ufita” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 160, 14.7.2009, lk 19.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted

Klass 1.5.   Õlid ja rasvad (või, margariin, õlid jne)

ITAALIA

Irpinia - Colline dell’Ufita (KPN)

---

| 11.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/31 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/31

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 204/2010,

10. märts 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. märtsil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 174,7 |
| JO | 64,0 |
| MA | 122,8 |
| TN | 159,4 |
| TR | 109,3 |
| ZZ | 126,0 |
| 0707 00 05 | EG | 227,8 |
| JO | 138,7 |
| MK | 134,1 |
| TR | 152,7 |
| ZZ | 163,3 |
| 0709 90 70 | JO | 80,1 |
| MA | 173,5 |
| TR | 86,8 |
| ZZ | 113,5 |
| 0709 90 80 | EG | 32,4 |
| ZZ | 32,4 |
| 0805 10 20 | CL | 52,4 |
| EG | 43,1 |
| IL | 52,9 |
| MA | 53,7 |
| TN | 52,7 |
| TR | 60,1 |
| ZZ | 52,5 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 74,8 |
| MA | 65,7 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 69,7 |
| 0808 10 80 | CA | 74,2 |
| CN | 76,4 |
| MK | 24,7 |
| US | 111,3 |
| UY | 70,1 |
| ZZ | 71,3 |
| 0808 20 50 | AR | 86,3 |
| CL | 120,6 |
| CN | 60,3 |
| US | 95,6 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 91,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

174,7

JO

64,0

MA

122,8

TN

159,4

TR

109,3

ZZ

126,0

0707 00 05

EG

227,8

JO

138,7

MK

134,1

TR

152,7

ZZ

163,3

0709 90 70

JO

80,1

MA

173,5

TR

86,8

ZZ

113,5

0709 90 80

EG

32,4

ZZ

32,4

0805 10 20

CL

52,4

EG

43,1

IL

52,9

MA

53,7

TN

52,7

TR

60,1

ZZ

52,5

0805 50 10

EG

76,3

IL

74,8

MA

65,7

TR

61,9

ZZ

69,7

0808 10 80

CA

74,2

CN

76,4

MK

24,7

US

111,3

UY

70,1

ZZ

71,3

0808 20 50

AR

86,3

CL

120,6

CN

60,3

US

95,6

ZA

93,7

ZZ

91,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 11.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/33 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 205/2010,

10. märts 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 199/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/10. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009 (3). Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 199/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 11. märtsil 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 60, 10.3.2010, lk 13.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 11. märtsist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 37,60 | 0,01 |
| 1701 11 90 (1) | 37,60 | 3,62 |
| 1701 12 10 (1) | 37,60 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 37,60 | 3,33 |
| 1701 91 00 (2) | 40,97 | 5,18 |
| 1701 99 10 (2) | 40,97 | 2,05 |
| 1701 99 90 (2) | 40,97 | 2,05 |
| 1702 90 95 (3) | 0,41 | 0,27 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

37,60

0,01

1701 11 90 (1)

37,60

3,62

1701 12 10 (1)

37,60

0,00

1701 12 90 (1)

37,60

3,33

1701 91 00 (2)

40,97

5,18

1701 99 10 (2)

40,97

2,05

1701 99 90 (2)

40,97

2,05

1702 90 95 (3)

0,41

0,27

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

OTSUSED

| 11.3.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 61/35 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 61/35

---

KOMISJONI OTSUS,

10. märts 2010,

millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks toimik, mis on esitatud üksikasjalikuks läbivaatamiseks seoses fenpüratsamiini võimaliku kandmisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 1268 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/150/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud Euroopa Liidus taimekaitsevahendites kasutamiseks lubatud toimeainete loetelu täiendamine. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud Euroopa Liidus taimekaitsevahendites kasutamiseks lubatud toimeainete loetelu täiendamine.

| (2) | Sumitomo Chemical esitas Austria ametiasutustele 3. septembril 2009 toimiku toimeaine fenpüratsamiin kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Sumitomo Chemical esitas Austria ametiasutustele 3. septembril 2009 toimiku toimeaine fenpüratsamiin kohta koos taotlusega lisada kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (3) | Austria ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatamise põhjal vastab asjaomase toimeaine kohta esitatud toimik direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti ilmneb, et esitatud toimik vastab ka direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotleja on seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud asjakohase toimiku komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele. |
| --- | --- |

(3)

Austria ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatamise põhjal vastab asjaomase toimeaine kohta esitatud toimik direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti ilmneb, et esitatud toimik vastab ka direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotleja on seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud asjakohase toimiku komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.

| (4) | Käesoleva otsusega tuleks Euroopa Liidu tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealune toimik vastab põhimõtteliselt direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ja vähemalt ühe asjakohast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul III lisas sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega tuleks Euroopa Liidu tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealune toimik vastab põhimõtteliselt direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ja vähemalt ühe asjakohast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul III lisas sätestatud nõuetele.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse lisas nimetatud toimeaine kohta esitatud toimik, mis on komisjonile ja liikmesriikidele esitatud kõnealuse aine kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, vastab põhimõtteliselt direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele.

Samuti vastab kõnealune toimik direktiivi 91/414/EMÜ III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul, võttes arvesse kavandatud kasutusviisi.

Artikkel 2

Referentliikmesriik jätkab artiklis 1 osutatud toimiku üksikasjalikku läbivaatamist ning esitab selle läbivaatuse tulemused ning soovitused artiklis 1 osutatud toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise või kandmata jätmise kohta, samuti sellega seotud tingimused komisjonile niipea kui võimalik ja hiljemalt 31. maiks 2011.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 10. märts 2010

Komisjoni nimel

Komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

---

LISA

KÄESOLEVAS OTSUSES KÄSITLETUD TOIMEAINE

| Üldnimetus, CIPACi nr | Taotleja | Taotluse esitamise kuupäev | Referentliikmesriik |
| --- | --- | --- | --- |
| Fenpüratsamiin
  CIPACi nr: ei ole veel antud | Sumitomo Chemical | 3.9.2009 | AT |

Üldnimetus, CIPACi nr

Taotleja

Taotluse esitamise kuupäev

Referentliikmesriik

Fenpüratsamiin

CIPACi nr: ei ole veel antud

Sumitomo Chemical

3.9.2009

AT

---