# Euroopa Liidu L 17/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.017.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 17 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide22. jaanuar 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.017.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 17

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide22. jaanuar 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 54/2010, 19. jaanuar 2010, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 55/2010, 21. jaanuar 2010, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merlangipüük ICES IV püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes | 21 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 56/2010, 21. jaanuar 2010, millega Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railaste püük ICES IV püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes | 23 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 57/2010, 21. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 25 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 58/2010, 21. jaanuar 2010, mille kohaselt ei anta lõssipulbri toetust määruses (EÜ) nr 619/2008 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames | 27 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 59/2010, 21. jaanuar 2010, millega määratakse kindlaks munasektori eksporditoetused | 28 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 60/2010, 21. jaanuar 2010, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad | 30 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 61/2010, 21. jaanuar 2010, mille kohaselt ei anta või eksporditoetust määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames | 32 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 62/2010, 21. jaanuar 2010, millega määratakse kindlaks eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris | 33 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 63/2010, 21. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused | 37 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 64/2010, 21. jaanuar 2010, millega määratakse kindlaks eksporditoetused sealihasektoris | 39 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 65/2010, 21. jaanuar 2010, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 | 41 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 54/2010, 19. jaanuar 2010, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 55/2010, 21. jaanuar 2010, millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merlangipüük ICES IV püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes

21

*

Komisjoni määrus (EL) nr 56/2010, 21. jaanuar 2010, millega Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railaste püük ICES IV püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes

23

Komisjoni määrus (EL) nr 57/2010, 21. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

25

Komisjoni määrus (EL) nr 58/2010, 21. jaanuar 2010, mille kohaselt ei anta lõssipulbri toetust määruses (EÜ) nr 619/2008 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

27

Komisjoni määrus (EL) nr 59/2010, 21. jaanuar 2010, millega määratakse kindlaks munasektori eksporditoetused

28

Komisjoni määrus (EL) nr 60/2010, 21. jaanuar 2010, millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad

30

Komisjoni määrus (EL) nr 61/2010, 21. jaanuar 2010, mille kohaselt ei anta või eksporditoetust määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

32

Komisjoni määrus (EL) nr 62/2010, 21. jaanuar 2010, millega määratakse kindlaks eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

33

Komisjoni määrus (EL) nr 63/2010, 21. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused

37

Komisjoni määrus (EL) nr 64/2010, 21. jaanuar 2010, millega määratakse kindlaks eksporditoetused sealihasektoris

39

Komisjoni määrus (EL) nr 65/2010, 21. jaanuar 2010, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

41

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/37/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus 27. november 2009, kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta | 43 |
| | | 2010/38/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. oktoober 2008, riigiabi C 20/08 (ex N 62/08) kohta, mida Itaalia kavatseb rakendada, muutes abikava N 59/04, mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6015 all)

   (
  1
  ) | 50 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

2010/37/EÜ

*

Nõukogu otsus 27. november 2009, kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta

43

2010/38/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. oktoober 2008, riigiabi C 20/08 (ex N 62/08) kohta, mida Itaalia kavatseb rakendada, muutes abikava N 59/04, mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 6015 all)

   (
  1
  )

ex

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6015 all)

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 54/2010,

19. jaanuar 2010,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2) (edaspidi „algmäärus”), eriti määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 9 lõiget 4 ja artikli 11 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Kehtivad meetmed

| (1) | 1994. aasta veebruaris kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 229/94 (3) Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA”) pärit etanoolamiinide (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

1994. aasta veebruaris kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 229/94 (3) Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA”) pärit etanoolamiinide (edaspidi „vaatlusalune toode”) impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu.

| (2) | 2005. aasta juulis algatati Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) taotlusel aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Määrusega (EÜ) nr 1583/2006 (4) lõpetas nõukogu kõnealuse läbivaatamise ja kehtestas USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed. Tollimaksud kehtestati kindlaksmääratud koguselise tollimaksuna. |
| --- | --- |

(2)

2005. aasta juulis algatati Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (CEFIC) taotlusel aegumise läbivaatamine vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2. Määrusega (EÜ) nr 1583/2006 (4) lõpetas nõukogu kõnealuse läbivaatamise ja kehtestas USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes lõplikud dumpinguvastased meetmed. Tollimaksud kehtestati kindlaksmääratud koguselise tollimaksuna.

2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

| (3) | Pärast 2008. aasta märtsis teate (5) avaldamist USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta 2008. aasta oktoobris, sai komisjon 25. juulil 2008 taotluse algatada algmääruse artikli 11 lõike 2 kohane läbivaatamine. |
| --- | --- |

(3)

Pärast 2008. aasta märtsis teate (5) avaldamist USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta 2008. aasta oktoobris, sai komisjon 25. juulil 2008 taotluse algatada algmääruse artikli 11 lõike 2 kohane läbivaatamine.

| (4) | Taotluse esitasid BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH ja Akzo Nobel Functional Chemicals AB (edaspidi „taotluse esitanud liidu tootjad”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu etanoolamiinide kogutoodangust. |
| --- | --- |

(4)

Taotluse esitasid BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH ja Akzo Nobel Functional Chemicals AB (edaspidi „taotluse esitanud liidu tootjad”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab valdava osa, käesoleval juhul üle 50 % liidu etanoolamiinide kogutoodangust.

| (5) | Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(5)

Taotluse aluseks oli väide, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

| (6) | Komisjon leidis pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid ning algatas algatamisteate (6) avaldamisega algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase uurimise. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon leidis pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid ning algatas algatamisteate (6) avaldamisega algmääruse artikli 11 lõike 2 kohase uurimise.

3.   Uurimine

| (7) | Komisjoni talitused teatasid läbivaatamise algatamisest ametlikult liidu tootjatele, USA eksportivatele tootjatele, importijatele/kauplejatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning USA ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni talitused teatasid läbivaatamise algatamisest ametlikult liidu tootjatele, USA eksportivatele tootjatele, importijatele/kauplejatele, teadaolevalt asjaga seotud liidu kasutajatele ning USA ametiasutustele. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.

| (8) | Komisjoni talitused saatsid küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja neile, kes seda algatamisteates määratud tähtaja jooksul taotlesid. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni talitused saatsid küsimustikud kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja neile, kes seda algatamisteates määratud tähtaja jooksul taotlesid.

| (9) | Komisjon andis ka otseselt asjassepuutuvatele isikutele võimaluse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon andis ka otseselt asjassepuutuvatele isikutele võimaluse teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates määratud tähtaja jooksul.

| (10) | Vastused küsimustikele saadi kahelt USA eksportivalt tootjalt, ühelt liidu sidusimportijalt, ühelt Šveitsi sidusimportijalt, taotluse esitanud liidu tootjatelt ja ühelt liidu tööstustarbijalt. Lisaks esitas üks USA eksportiv tootja (Huntsman Petrochemical Corporation) dokumendi (edaspidi „seisukohad”), milles ta väitis, et meetmed tuleks tühistada, kuid ei vastanud siiski küsimustikule. |
| --- | --- |

(10)

Vastused küsimustikele saadi kahelt USA eksportivalt tootjalt, ühelt liidu sidusimportijalt, ühelt Šveitsi sidusimportijalt, taotluse esitanud liidu tootjatelt ja ühelt liidu tööstustarbijalt. Lisaks esitas üks USA eksportiv tootja (Huntsman Petrochemical Corporation) dokumendi (edaspidi „seisukohad”), milles ta väitis, et meetmed tuleks tühistada, kuid ei vastanud siiski küsimustikule.

| (11) | Komisjoni talitused kogusid ja kontrollisid kogu teavet, mida peeti vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.






  a) | Taotluse esitanud liidu tootjad
  BASF SE/AG, Ludwigshafen, Saksamaa;
  INEOS Oxide Ltd., Southampton, Ühendkuningriik;
  Sasol Germany GmbH, Hamburg, Saksamaa;
  Akzo Nobel Functional Chemicals AB, Stenungsund, Rootsi; |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisjoni talitused kogusid ja kontrollisid kogu teavet, mida peeti vajalikuks dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgmiste äriühingute valdustesse.

a)

Taotluse esitanud liidu tootjad

BASF SE/AG, Ludwigshafen, Saksamaa;

INEOS Oxide Ltd., Southampton, Ühendkuningriik;

Sasol Germany GmbH, Hamburg, Saksamaa;

Akzo Nobel Functional Chemicals AB, Stenungsund, Rootsi;

| b) | USA eksportivad tootjad
  The Dow Chemical Company, Midland, Michigan ja Seadrift, Texas, USA;
  INEOS Oxide LLC, Houston, Texas ja Plaquemine, Louisiana, USA; |
| --- | --- |

b)

USA eksportivad tootjad

The Dow Chemical Company, Midland, Michigan ja Seadrift, Texas, USA;

INEOS Oxide LLC, Houston, Texas ja Plaquemine, Louisiana, USA;

| c) | Liidu sidusimportija
  INEOS Oxide Ltd., Zwijndrecht, Belgia; |
| --- | --- |

c)

Liidu sidusimportija

INEOS Oxide Ltd., Zwijndrecht, Belgia;

| d) | Šveitsi sidusimportija
  Dow Europe GmbH, Horgen, Šveits; |
| --- | --- |

d)

Šveitsi sidusimportija

Dow Europe GmbH, Horgen, Šveits;

| e) | Liidu tööstustarbija
  Evonik Degussa GmbH, Essen, Saksamaa; |
| --- | --- |

e)

Liidu tööstustarbija

Evonik Degussa GmbH, Essen, Saksamaa;

4.   Uurimisperiood

| (12) | Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(12)

Dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2007 kuni 30. septembrini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”).

| (13) | Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste hindamisel arvestati ka ülemaailmse majanduskriisi mõju uurimisperioodijärgsele etanoolamiiniturule. |
| --- | --- |

(13)

Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse seisukohalt oluliste suundumuste hindamisel arvestati ka ülemaailmse majanduskriisi mõju uurimisperioodijärgsele etanoolamiiniturule.

B.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

1.   Vaatlusalune toode

| (14) | Vaatlusalune toode on sama mis varasemates uurimismenetlustes, st USAst pärit, praegu CN koodide ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 ja 2922 13 10 alla kuuluvad etanoolamiinid. Etanoolamiine saadakse etüleeni ja hapniku omavahelisel reageerimisel tekkiva etüleenoksiidi reageerimisel ammoniaagiga. Nimetatud sünteesi ajal toimub kolm omavahel konkureerivat reaktsiooni, mille tulemusel tekib kolme liiki etanoolamiine: monoetanoolamiin, dietanoolamiin ja trietanoolamiin, olenevalt sellest, mitu korda etüleenoksiid seotakse. Kombinatsioonide maksimaalne arv sõltub vesinikuaatomite arvust ammoniaagis, mis on kolm. Kolme tooteliigi osakaal kogutoodangus sõltub sünteesiseadme ehitusest, kuid seda on teatud määral võimalik mõjutada ka ammoniaagi/etüleenoksiidi vahekorra valikuga (molaarsuhe). |
| --- | --- |

(14)

Vaatlusalune toode on sama mis varasemates uurimismenetlustes, st USAst pärit, praegu CN koodide ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 ja 2922 13 10 alla kuuluvad etanoolamiinid. Etanoolamiine saadakse etüleeni ja hapniku omavahelisel reageerimisel tekkiva etüleenoksiidi reageerimisel ammoniaagiga. Nimetatud sünteesi ajal toimub kolm omavahel konkureerivat reaktsiooni, mille tulemusel tekib kolme liiki etanoolamiine: monoetanoolamiin, dietanoolamiin ja trietanoolamiin, olenevalt sellest, mitu korda etüleenoksiid seotakse. Kombinatsioonide maksimaalne arv sõltub vesinikuaatomite arvust ammoniaagis, mis on kolm. Kolme tooteliigi osakaal kogutoodangus sõltub sünteesiseadme ehitusest, kuid seda on teatud määral võimalik mõjutada ka ammoniaagi/etüleenoksiidi vahekorra valikuga (molaarsuhe).

| (15) | Vaatlusalust toodet kasutatakse vaheproduktina ja/või lisandina detergentides ja kehahooldustoodetes, kosmeetikatoodetes, väetistes, taimekaitsevahendites (glüfosaat), korrosioonitõrjeainetes, määrdeõlides, tekstiilmaterjalide töötluse abiainetes ja pesupehmendites (esterkvatid), fotokemikaalides, paberi- ja metallitööstuses, puidu töötlemisel, peenestus- ja sidumisabiainena tsemendi tootmisel ja absorbeeriva ainena gaasipesus (hapete eemaldamiseks). Tootjad või nende sidustootjad võivad toodet kasutada ka etüleenamiinide valmistamiseks. Monoetanoolamiini uued kasutusalad on tauriini ja elektroonika, eelkõige LCD-toodete tootmine. |
| --- | --- |

(15)

Vaatlusalust toodet kasutatakse vaheproduktina ja/või lisandina detergentides ja kehahooldustoodetes, kosmeetikatoodetes, väetistes, taimekaitsevahendites (glüfosaat), korrosioonitõrjeainetes, määrdeõlides, tekstiilmaterjalide töötluse abiainetes ja pesupehmendites (esterkvatid), fotokemikaalides, paberi- ja metallitööstuses, puidu töötlemisel, peenestus- ja sidumisabiainena tsemendi tootmisel ja absorbeeriva ainena gaasipesus (hapete eemaldamiseks). Tootjad või nende sidustootjad võivad toodet kasutada ka etüleenamiinide valmistamiseks. Monoetanoolamiini uued kasutusalad on tauriini ja elektroonika, eelkõige LCD-toodete tootmine.

2.   Samasugune toode

| (16) | Nagu esialgse ja eelmise läbivaatamisega seotud uurimise käigus, leiti ka nüüd, et USAs toodetud ja liitu müüdud vaatlusalusel tootel ning liidu tootjate toodetud ja liidu turul müüdud tootel on ühesugused füüsikalised omadused ja tehnilised näitajad ning ühesugused kasutusalad. Lisaks leiti, et USAs toodetud ja liitu müüdud vaatlusalune toode on samasugune kui USA siseturul müüdav toode. Seega käsitatakse kõiki neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena. |
| --- | --- |

(16)

Nagu esialgse ja eelmise läbivaatamisega seotud uurimise käigus, leiti ka nüüd, et USAs toodetud ja liitu müüdud vaatlusalusel tootel ning liidu tootjate toodetud ja liidu turul müüdud tootel on ühesugused füüsikalised omadused ja tehnilised näitajad ning ühesugused kasutusalad. Lisaks leiti, et USAs toodetud ja liitu müüdud vaatlusalune toode on samasugune kui USA siseturul müüdav toode. Seega käsitatakse kõiki neid tooteid algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses samasuguste toodetena.

C.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (17) | Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping sel ajal toimus ja kas meetmete aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist. |
| --- | --- |

(17)

Kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2 uuriti, kas dumping sel ajal toimus ja kas meetmete aegumine võiks põhjustada dumpingu jätkumist või kordumist.

1.   Sissejuhatavad märkused

| (18) | Kaks neljast kaebuses nimetatud USA eksportivast tootjast tegid uurimise käigus koostööd, üks ei teinud koostööd, vaid esitas üksnes oma seisukohad, samal ajal kui neljas kaebuses nimetatud USA äriühing ei vastanud ega esitanud mis tahes muud teavet. |
| --- | --- |

(18)

Kaks neljast kaebuses nimetatud USA eksportivast tootjast tegid uurimise käigus koostööd, üks ei teinud koostööd, vaid esitas üksnes oma seisukohad, samal ajal kui neljas kaebuses nimetatud USA äriühing ei vastanud ega esitanud mis tahes muud teavet.

| (19) | Kahe koostööd teinud eksportiva tootja toodang moodustas valdava osa (üle 90 %, täpset osakaalu ei saa konfidentsiaalsuse huvides avalikustada) impordist liitu uurimisperioodil, mis oli 37 583 tonni, s.o 8,5 % väiksem kui eelmise uurimisperioodi (1. juuli 2004 kuni 30. juuni 2005) import. USAst pärit vaatlusaluse toote import liitu moodustas uurimisperioodil 14 % liidu tarbimisest. |
| --- | --- |

(19)

Kahe koostööd teinud eksportiva tootja toodang moodustas valdava osa (üle 90 %, täpset osakaalu ei saa konfidentsiaalsuse huvides avalikustada) impordist liitu uurimisperioodil, mis oli 37 583 tonni, s.o 8,5 % väiksem kui eelmise uurimisperioodi (1. juuli 2004 kuni 30. juuni 2005) import. USAst pärit vaatlusaluse toote import liitu moodustas uurimisperioodil 14 % liidu tarbimisest.

2.   Dumpinguhinnaga import uurimisperioodil

| (20) | Kahe koostööd teinud USA eksportiva tootja puhul määrati iga vaatlusaluse toote liigi puhul normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt USA siseturul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade alusel, sest leiti, et see müük on toimunud piisavates kogustes ja tavapärase kaubandustegevuse käigus. |
| --- | --- |

(20)

Kahe koostööd teinud USA eksportiva tootja puhul määrati iga vaatlusaluse toote liigi puhul normaalväärtus kindlaks algmääruse artikli 2 lõike 1 kohaselt USA siseturul sõltumatute klientide makstud või makstavate hindade alusel, sest leiti, et see müük on toimunud piisavates kogustes ja tavapärase kaubandustegevuse käigus.

| (21) | Nagu esialgse ja eelmise läbivaatamisega seotud uurimise puhul näitas ka käesolev uurimine, et kaks koostööd teinud USA eksportivat tootjat eksportisid vaatlusalust toodet liitu sidusettevõtjate kaudu. Seetõttu ning kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 määrati ekspordihinnad kindlaks nende hindade alusel, millega imporditud toode esimesele sõltumatule liidu kliendile edasi müüdi. Hindu korrigeeriti, võttes arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning importivate äriühingute kasumit liidus uurimisperioodil. Kasumimarginaalina ei saanud kasutada siduskauplejate tegelikku kasumit, sest asjaomased hinnad ei olnud eksportivate tootjate ja siduskauplejate seotuse tõttu usaldusväärsed. Nende kasumimarginaal määrati seetõttu kindlaks mõistlikul tasemel, mis ei ületa siduskauplejate tegelikku kasumimarginaali ja on kooskõlas eelmise läbivaatamise ajal sarnastel põhjustel kasutatud kasumimarginaalidega. |
| --- | --- |

(21)

Nagu esialgse ja eelmise läbivaatamisega seotud uurimise puhul näitas ka käesolev uurimine, et kaks koostööd teinud USA eksportivat tootjat eksportisid vaatlusalust toodet liitu sidusettevõtjate kaudu. Seetõttu ning kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 9 määrati ekspordihinnad kindlaks nende hindade alusel, millega imporditud toode esimesele sõltumatule liidu kliendile edasi müüdi. Hindu korrigeeriti, võttes arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahelisel ajal tekkinud kulusid, sealhulgas müügi-, üld- ja halduskulusid ning importivate äriühingute kasumit liidus uurimisperioodil. Kasumimarginaalina ei saanud kasutada siduskauplejate tegelikku kasumit, sest asjaomased hinnad ei olnud eksportivate tootjate ja siduskauplejate seotuse tõttu usaldusväärsed. Nende kasumimarginaal määrati seetõttu kindlaks mõistlikul tasemel, mis ei ületa siduskauplejate tegelikku kasumimarginaali ja on kooskõlas eelmise läbivaatamise ajal sarnastel põhjustel kasutatud kasumimarginaalidega.

| (22) | Normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevust. Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, edasilükatud mahahindlusi, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning imporditollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind. |
| --- | --- |

(22)

Normaalväärtust võrreldi iga vaatlusaluse toote liigi puhul keskmise ekspordihinnaga tehasest hankimise tasandil ja samal kaubandustasandil. Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 ja eesmärgiga tagada õiglane võrdlus võeti arvesse hindu ja hindade võrreldavust väidetavalt ja tõendatult mõjutavate tegurite erinevust. Kohandused tehti maismaa- ja mereveokulusid, edasilükatud mahahindlusi, käitlemis-, pakendamis- ja krediidikulusid ning imporditollimakse edasimüügihinnast maha arvestades, et saada tehasehind.

| (23) | Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdluse põhjal kaalutud keskmiste ekspordihindadega samal kaubandustasandil. Võrdlus näitas dumpingu olemasolu uurimisperioodil, ehkki madalamal tasemel kui eelmise läbivaatamise ajal. Kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril oli INEOS Oxide LLC puhul 11,9 % ja Dow Chemicali puhul 0 %. Teiste USA tootjate puhul, kes ei teinud uurimise käigus koostööd ja kelle toodang moodustas uurimisperioodil alla 5 % (täpset osakaalu ei saa konfidentsiaalsuse huvides avalikustada) USAst pärit vaatlusaluse toote impordist liitu, tuli dumpingumarginaal algmääruse artikli 18 sätete kohaselt kindlaks määrata kättesaadava teabe põhjal.
  Nagu eespool mainitud, näitas uurimine dumpingu olemasolu. Seega peetakse INEOS Oxide LLC 11,9 % suurust dumpingumarginaali algmääruse artikli 18 lõike 6 kohaselt ka nende eksportijate dumpingumarginaaliks, kes uurimise käigus koostööd ei teinud. Ei ole alust arvata, et koostööst keeldunud isikute dumpingumarginaal oleks olnud väiksem kui mistahes koostööd teinud isikul, ega neid koostööd teinud isikutest soodsamalt kohelda. Tuleb märkida, et koostööst keeldunud USA tootjate kohta puudus kontrollitav teave, samas kui koostööd teinud USA eksportivate tootjate kontrollitud küsimustiku vastused võrreldes Eurostati andmetega välistavad võimaluse, et koostööd teinud USA eksportivad tootjad eksportisid puuduvad kogused. |
| --- | --- |

(23)

Kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 11 määrati dumpingumarginaal kindlaks iga tooteliigi kaalutud keskmise normaalväärtuse võrdluse põhjal kaalutud keskmiste ekspordihindadega samal kaubandustasandil. Võrdlus näitas dumpingu olemasolu uurimisperioodil, ehkki madalamal tasemel kui eelmise läbivaatamise ajal. Kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril oli INEOS Oxide LLC puhul 11,9 % ja Dow Chemicali puhul 0 %. Teiste USA tootjate puhul, kes ei teinud uurimise käigus koostööd ja kelle toodang moodustas uurimisperioodil alla 5 % (täpset osakaalu ei saa konfidentsiaalsuse huvides avalikustada) USAst pärit vaatlusaluse toote impordist liitu, tuli dumpingumarginaal algmääruse artikli 18 sätete kohaselt kindlaks määrata kättesaadava teabe põhjal.

Nagu eespool mainitud, näitas uurimine dumpingu olemasolu. Seega peetakse INEOS Oxide LLC 11,9 % suurust dumpingumarginaali algmääruse artikli 18 lõike 6 kohaselt ka nende eksportijate dumpingumarginaaliks, kes uurimise käigus koostööd ei teinud. Ei ole alust arvata, et koostööst keeldunud isikute dumpingumarginaal oleks olnud väiksem kui mistahes koostööd teinud isikul, ega neid koostööd teinud isikutest soodsamalt kohelda. Tuleb märkida, et koostööst keeldunud USA tootjate kohta puudus kontrollitav teave, samas kui koostööd teinud USA eksportivate tootjate kontrollitud küsimustiku vastused võrreldes Eurostati andmetega välistavad võimaluse, et koostööd teinud USA eksportivad tootjad eksportisid puuduvad kogused.

3.   Impordi areng meetmete tühistamise korral

| (24) | Peale uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsimise uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust. |
| --- | --- |

(24)

Peale uurimisperioodil esinenud dumpingu analüüsimise uuriti ka dumpingu jätkumise tõenäosust.

| (25) | Meetmete kaotamine võimaldaks eksportijatel ekspordihindu alandada. Ekspordihindade alandamine muudaks USA toote liidu turul atraktiivsemaks. Kui ekspordihindu alandataks dumpinguvastaste tollimaksude määra võrra, oleksid uurimisperioodil täheldatud dumpingumarginaalid (kooskõlas algmääruse artikliga 18) INEOS Oxide LLC ja koostööst keeldunud isikute puhul 12 %, samal ajal kui Dow Chemicali puhul dumpingut endiselt ei oleks. Tollimaksu sisaldava ja tollimaksu mittesisaldava dumpingumarginaali väike erinevus on tingitud asjaolust, et etanoolamiinide üldine hinnatase oli uurimisperioodil suhteliselt kõrge, mis tähendab, et kindlaksmääratud koguselise tollimaksuna kehtestatud dumpinguvastasel tollimaksul oli väga väike mõju. Pärast uurimisperioodi on etanoolamiinide hinnad üldiselt märgatavalt langenud, nagu on üksikasjalikumalt selgitatud allpool. |
| --- | --- |

(25)

Meetmete kaotamine võimaldaks eksportijatel ekspordihindu alandada. Ekspordihindade alandamine muudaks USA toote liidu turul atraktiivsemaks. Kui ekspordihindu alandataks dumpinguvastaste tollimaksude määra võrra, oleksid uurimisperioodil täheldatud dumpingumarginaalid (kooskõlas algmääruse artikliga 18) INEOS Oxide LLC ja koostööst keeldunud isikute puhul 12 %, samal ajal kui Dow Chemicali puhul dumpingut endiselt ei oleks. Tollimaksu sisaldava ja tollimaksu mittesisaldava dumpingumarginaali väike erinevus on tingitud asjaolust, et etanoolamiinide üldine hinnatase oli uurimisperioodil suhteliselt kõrge, mis tähendab, et kindlaksmääratud koguselise tollimaksuna kehtestatud dumpinguvastasel tollimaksul oli väga väike mõju. Pärast uurimisperioodi on etanoolamiinide hinnad üldiselt märgatavalt langenud, nagu on üksikasjalikumalt selgitatud allpool.

| (26) | USA kasutamata tootmisvõimsus oli uurimisperioodil märkimisväärne. Hinnangute kohaselt oli USA kasutamata tootmisvõimsus uurimisperioodil ligikaudu 60 000 tonni. See arv põhineb kahe koostööd teinud eksportiva tootja toodetud kogustel, asjaolul, et tavaliselt oodatav tootmismäär on umbes 90 % võimalikust tootmisvõimsusest, oletusel, et koostööd mitteteinud USA tootjate tootmismaht ei olnud tegeliku tootmisvõimsuse juures alla 80 % nende võimalikust tootmisvõimsusest, ning juhtivates turundusajakirjades avaldatud teabel. Ambitsioonikamate tootmisvõimsuste saavutamisel võib ülaltoodud arv kasvada umbes 85 000 tonnini. Võrreldes USA kogu võimaliku tootmisvõimsusega, mis oli hinnangute järgi 732 000 tonni, oli hinnanguline kogunõudlus, sealhulgas oma tarbeks kasutamine, 588 000 tonni. Suhteliselt madal tootmisvõimsuse rakendusaste oli tingitud mitmest viimastel aastatel asetleidnud juhtumist, nimelt tootmisrajatiste valikulisest sulgemisest, mille põhjus oli USA tootjate soov hoida varud väiksed, tootmisvõimsuse suurendamisest (Dow Chemical suurendas viimati oma tootmisvõimsust 45 000 tonni võrra ja üks koostööst keeldunud USA eksportiv tootja 32 000 tonni võrra) ning orkaanide Gustav ja Ike mõjust vastavalt teatavatele tootmisüksustele või mõnele toorainetootmisüksusele. Orkaanide Ike ja Gustav mõju oli uurimisperioodil veel teataval määral tunda, kuid pärast uurimisperioodi see lakkas.
  PCI Consulting Group’i (PCI) 2008. aasta hinnangute kohaselt seisnes mõju 39 000 tonnis kaotatud toodangus (7). Seda, et USAs oli 2007. ja 2008. aastal, st uurimisperioodil, potentsiaalselt kasutamata tootmisvõimsust, kinnitab ka juhtiv iga-aastane väljaanne, kus antakse ülevaade etanoolamiiniturust (8). Selle väljaande hinnangul oli 2007. aastal toodangu ülejääk USA turul 65 000 tonni. Ligikaudu 60 000 tonni suurust kasutamata tootmisvõimsust tuleks võrrelda USA ekspordimahuga liitu uurimisperioodil (37 583 tonni) ja liidu kogutarbimisega (268 000 tonni). Eeltoodust järeldub, et USAst pärit ekspordi maht võib suureneda ja haarata endale osa liidu turust. |
| --- | --- |

(26)

USA kasutamata tootmisvõimsus oli uurimisperioodil märkimisväärne. Hinnangute kohaselt oli USA kasutamata tootmisvõimsus uurimisperioodil ligikaudu 60 000 tonni. See arv põhineb kahe koostööd teinud eksportiva tootja toodetud kogustel, asjaolul, et tavaliselt oodatav tootmismäär on umbes 90 % võimalikust tootmisvõimsusest, oletusel, et koostööd mitteteinud USA tootjate tootmismaht ei olnud tegeliku tootmisvõimsuse juures alla 80 % nende võimalikust tootmisvõimsusest, ning juhtivates turundusajakirjades avaldatud teabel. Ambitsioonikamate tootmisvõimsuste saavutamisel võib ülaltoodud arv kasvada umbes 85 000 tonnini. Võrreldes USA kogu võimaliku tootmisvõimsusega, mis oli hinnangute järgi 732 000 tonni, oli hinnanguline kogunõudlus, sealhulgas oma tarbeks kasutamine, 588 000 tonni. Suhteliselt madal tootmisvõimsuse rakendusaste oli tingitud mitmest viimastel aastatel asetleidnud juhtumist, nimelt tootmisrajatiste valikulisest sulgemisest, mille põhjus oli USA tootjate soov hoida varud väiksed, tootmisvõimsuse suurendamisest (Dow Chemical suurendas viimati oma tootmisvõimsust 45 000 tonni võrra ja üks koostööst keeldunud USA eksportiv tootja 32 000 tonni võrra) ning orkaanide Gustav ja Ike mõjust vastavalt teatavatele tootmisüksustele või mõnele toorainetootmisüksusele. Orkaanide Ike ja Gustav mõju oli uurimisperioodil veel teataval määral tunda, kuid pärast uurimisperioodi see lakkas.

PCI Consulting Group’i (PCI) 2008. aasta hinnangute kohaselt seisnes mõju 39 000 tonnis kaotatud toodangus (7). Seda, et USAs oli 2007. ja 2008. aastal, st uurimisperioodil, potentsiaalselt kasutamata tootmisvõimsust, kinnitab ka juhtiv iga-aastane väljaanne, kus antakse ülevaade etanoolamiiniturust (8). Selle väljaande hinnangul oli 2007. aastal toodangu ülejääk USA turul 65 000 tonni. Ligikaudu 60 000 tonni suurust kasutamata tootmisvõimsust tuleks võrrelda USA ekspordimahuga liitu uurimisperioodil (37 583 tonni) ja liidu kogutarbimisega (268 000 tonni). Eeltoodust järeldub, et USAst pärit ekspordi maht võib suureneda ja haarata endale osa liidu turust.

| (27) | Uurimine näitas mitme olulise USA ekspordituru kohta, et USA tootjatel on järjest raskem neid turge varustada, sest need turud on hiljuti sõltumatuks saanud või peagi sõltumatuks saamas. Kolmandate riikide turgudel, mida varustab USA, on viimasel ajal toimunud või on praegu toimumas mitmed tootmisvõimsuse suurendamised. Need on:






  i) | hiljutine tootmisvõimsuse suurendamine Brasiilias (55 000–65 000 tonni võrra, olenevalt allikast), mis on USA tootjate jaoks oluline eksporditurg; |
| --- | --- | --- |

(27)

Uurimine näitas mitme olulise USA ekspordituru kohta, et USA tootjatel on järjest raskem neid turge varustada, sest need turud on hiljuti sõltumatuks saanud või peagi sõltumatuks saamas. Kolmandate riikide turgudel, mida varustab USA, on viimasel ajal toimunud või on praegu toimumas mitmed tootmisvõimsuse suurendamised. Need on:

i)

hiljutine tootmisvõimsuse suurendamine Brasiilias (55 000–65 000 tonni võrra, olenevalt allikast), mis on USA tootjate jaoks oluline eksporditurg;

| ii) | tootmisvõimsuse suurendamine kokku 180 000 tonni võrra Hiinas, mis on turg, kuhu mõned USA tootjad ekspordivad oma tooteid teistes Aasia riikides asutatud ühisettevõtete kaudu, ning |
| --- | --- |

ii)

tootmisvõimsuse suurendamine kokku 180 000 tonni võrra Hiinas, mis on turg, kuhu mõned USA tootjad ekspordivad oma tooteid teistes Aasia riikides asutatud ühisettevõtete kaudu, ning

| iii) | tootmisvõimsuse suurendamine Taiwanis ja Tais (kokku 90 000 tonni võrra), mis muudab Aasia turu ülemäärase tootmisvõimsusega piirkonnaks ja jätab väljaspool Aasiat asuvatele ettevõtjatele Aasia turule eksportimiseks vähe võimalusi. USA kogueksport väljaspool liitu asuvatele turgudele oli 2008. aastal 137 600 tonni, millest 61 600 tonni (9) viidi Aasia turule. Seega tuleb suur kogus toodangut suunata uutele turgudele. |
| --- | --- |

iii)

tootmisvõimsuse suurendamine Taiwanis ja Tais (kokku 90 000 tonni võrra), mis muudab Aasia turu ülemäärase tootmisvõimsusega piirkonnaks ja jätab väljaspool Aasiat asuvatele ettevõtjatele Aasia turule eksportimiseks vähe võimalusi. USA kogueksport väljaspool liitu asuvatele turgudele oli 2008. aastal 137 600 tonni, millest 61 600 tonni (9) viidi Aasia turule. Seega tuleb suur kogus toodangut suunata uutele turgudele.

| (28) | Kokkuvõttes võib öelda, nagu on mainitud põhjenduses 26, et on olemas arvestatav kasutamata tootmisvõimsus, mida saaks meetmete tühistamise korral kasutada suurema koguse etanoolamiinide tootmiseks ja liidu turul müümiseks. Lisaks on tõenäoline, et USA tootjate olulised eksporditurud küllastatakse üle kohaliku toodangu kogustega, mis muudab liidu turu USA ekspordi jaoks väga atraktiivseks. |
| --- | --- |

(28)

Kokkuvõttes võib öelda, nagu on mainitud põhjenduses 26, et on olemas arvestatav kasutamata tootmisvõimsus, mida saaks meetmete tühistamise korral kasutada suurema koguse etanoolamiinide tootmiseks ja liidu turul müümiseks. Lisaks on tõenäoline, et USA tootjate olulised eksporditurud küllastatakse üle kohaliku toodangu kogustega, mis muudab liidu turu USA ekspordi jaoks väga atraktiivseks.

| (29) | Uuriti ka põhjenduses 10 nimetatud koostööst keeldunud USA tootja võimalikku ärikäitumist. Tuletatakse meelde, et ainsaks teabeks, mida see isik esitas, olid seisukohad, milles ta järeldas, et USAst pärit etanoolamiinide import ei ole tekitanud kahju ja et kahjustava dumpingu kordumine ei ole tõenäoline. Äriühing väitis, et uurimisperioodil oli ta vaatlusalust toodet müünud üksnes väikeses koguses kahele sõltumatule ettevõtjale ja ühele sidusettevõtjale liidus. Ta väitis ka, et ta soovib, et tema toodete müük liitu oleks regulaarne ja õiglane, kuid ei esitanud konkreetseid andmeid ega kontrollitavat teavet ei vaatlusaluse toote müügi kohta uurimisperioodil ega ka tulevikuplaanide kohta seoses etanoolamiinide liidu turule toomisega. Seepärast tuli kõnealuse koostööst keeldunud USA tootja kohta algmääruse artikli 18 sätete kohaselt teha järeldused kättesaadava teabe põhjal. Seoses sellega saadi avalikult kättesaadavat teavet kõnealuse äriühingu veebisaidilt ning asjakohased andmed juhtivas turundusajakirjas avaldatud artiklist „CEH Product Review on Ethanolamines” (SRI Consulting). Eespool nimetatud teabe põhjal järeldati, et kõnealuse koostööst keeldunud USA tootja tootmisvõimsus moodustas uurimisperioodil 29 % USA tootmisvõimsusest ning et vaatlusalune toode kuulus äriühingu kõige edukamasse tooterühma.
  Liidu turu üldist tähtsust kinnitas ka see, et müük liitu moodustas ligikaudu 33 % kõnealuse äriühingu kogumüügist. Arvestades selle tootja tähtsust USA turul, tema tootmisvõimsust, liidu üldist tähtsust tema majandustegevuses ja liidu turu tähtsust ülemaailmsel etanoolamiiniturul, on mõistlik eeldada, et kui meetmetel lastakse aeguda, suurendab koostööst keeldunud USA tootja oma eksporti liitu veelgi. Uurimisperioodi kohta teada olevate andmete kohaselt ajendaks seda eelkõige vaatlusaluse toote kõrge hinnatase liidu turul. |
| --- | --- |

(29)

Uuriti ka põhjenduses 10 nimetatud koostööst keeldunud USA tootja võimalikku ärikäitumist. Tuletatakse meelde, et ainsaks teabeks, mida see isik esitas, olid seisukohad, milles ta järeldas, et USAst pärit etanoolamiinide import ei ole tekitanud kahju ja et kahjustava dumpingu kordumine ei ole tõenäoline. Äriühing väitis, et uurimisperioodil oli ta vaatlusalust toodet müünud üksnes väikeses koguses kahele sõltumatule ettevõtjale ja ühele sidusettevõtjale liidus. Ta väitis ka, et ta soovib, et tema toodete müük liitu oleks regulaarne ja õiglane, kuid ei esitanud konkreetseid andmeid ega kontrollitavat teavet ei vaatlusaluse toote müügi kohta uurimisperioodil ega ka tulevikuplaanide kohta seoses etanoolamiinide liidu turule toomisega. Seepärast tuli kõnealuse koostööst keeldunud USA tootja kohta algmääruse artikli 18 sätete kohaselt teha järeldused kättesaadava teabe põhjal. Seoses sellega saadi avalikult kättesaadavat teavet kõnealuse äriühingu veebisaidilt ning asjakohased andmed juhtivas turundusajakirjas avaldatud artiklist „CEH Product Review on Ethanolamines” (SRI Consulting). Eespool nimetatud teabe põhjal järeldati, et kõnealuse koostööst keeldunud USA tootja tootmisvõimsus moodustas uurimisperioodil 29 % USA tootmisvõimsusest ning et vaatlusalune toode kuulus äriühingu kõige edukamasse tooterühma.

Liidu turu üldist tähtsust kinnitas ka see, et müük liitu moodustas ligikaudu 33 % kõnealuse äriühingu kogumüügist. Arvestades selle tootja tähtsust USA turul, tema tootmisvõimsust, liidu üldist tähtsust tema majandustegevuses ja liidu turu tähtsust ülemaailmsel etanoolamiiniturul, on mõistlik eeldada, et kui meetmetel lastakse aeguda, suurendab koostööst keeldunud USA tootja oma eksporti liitu veelgi. Uurimisperioodi kohta teada olevate andmete kohaselt ajendaks seda eelkõige vaatlusaluse toote kõrge hinnatase liidu turul.

| (30) | 2004. aasta novembris jõustus Hiinas dumpinguvastane tollimaks Jaapanist, USAst, Iraanist, Malaisiast, Taiwanist ja Mehhikost pärit monoetanoolamiini ja dietanoolamiini suhtes. USAst pärit etanoolamiinide suhtes kohaldatakse tollimaksu määraga 20–74 %. 2008. aastal suundus 11 % USA koguekspordist Hiinasse, (10) mis on turg, kus vaatlusaluse toote nõudlus suureneb ja kus 2007. aastal toodeti ligikaudu 24 % etanoolamiinide sisetarbimisest. Tuleb märkida, et Dow Chemical asutas Petronasega ühisettevõtte Optimal ja paigutas Malaisiasse 75 000 tonni tootmisvõimsust, mis on alates 2002. aastast ette nähtud Aasia etanoolamiinituru teenindamiseks. Tegeliku USA ekspordi suhtes Hiinasse kohaldatakse siiski meetmeid, mis piiravad kasutamata tootmisvõimsuse märkimisväärsel määral kasutamise võimalusi. |
| --- | --- |

(30)

2004. aasta novembris jõustus Hiinas dumpinguvastane tollimaks Jaapanist, USAst, Iraanist, Malaisiast, Taiwanist ja Mehhikost pärit monoetanoolamiini ja dietanoolamiini suhtes. USAst pärit etanoolamiinide suhtes kohaldatakse tollimaksu määraga 20–74 %. 2008. aastal suundus 11 % USA koguekspordist Hiinasse, (10) mis on turg, kus vaatlusaluse toote nõudlus suureneb ja kus 2007. aastal toodeti ligikaudu 24 % etanoolamiinide sisetarbimisest. Tuleb märkida, et Dow Chemical asutas Petronasega ühisettevõtte Optimal ja paigutas Malaisiasse 75 000 tonni tootmisvõimsust, mis on alates 2002. aastast ette nähtud Aasia etanoolamiinituru teenindamiseks. Tegeliku USA ekspordi suhtes Hiinasse kohaldatakse siiski meetmeid, mis piiravad kasutamata tootmisvõimsuse märkimisväärsel määral kasutamise võimalusi.

| (31) | Peale selle näib, et USA etanoolamiinide Hiinasse eksportimise võimalusi vähendab ka see, et Hiina on muutnud ASEANi riikidest imporditud etanoolamiinide maksustamise korda (imporditollimaksu on vähendatud 5 protsendilt 0 protsendini), andes nii Hiinasse eksportivatele ASEANi riikide etanoolamiinitootjatele lisaeelise (11). |
| --- | --- |

(31)

Peale selle näib, et USA etanoolamiinide Hiinasse eksportimise võimalusi vähendab ka see, et Hiina on muutnud ASEANi riikidest imporditud etanoolamiinide maksustamise korda (imporditollimaksu on vähendatud 5 protsendilt 0 protsendini), andes nii Hiinasse eksportivatele ASEANi riikide etanoolamiinitootjatele lisaeelise (11).

| (32) | Etanoolamiiniturul on täheldatud dietanoolamiini nõudluse suurt kasvu, mille vallandas dietanoolamiini kasutamine herbitsiidi glüfosaadi tootmisel. Nõudlus trietanoolamiini järele on tingitud eelkõige selle kasutamisest tsemenditööstuses ja pesupehmendite tootmisel. Monoetanoolamiini kasutatakse peamiselt orgaaniliste ühendite (peamiselt etüleenamiinide) sünteesis. 1. jaanuaril 2005 jõustunud USA määrus, millega keelustati muude, metallipõhiste toodete kasutamine puidu töötlemisel, suurendas nõudlust monoetanoolamiini järele. Juhtivates ajakirjades avaldatud teave viitab siiski sellele, et USA 2005. aasta õigusakti mõju nõudlusele ei too tulevikus enam kaasa tarbimise suurt kasvu. Avalikult kättesaadav teave kinnitab, et puidukaitseainete tootmiseks kasutatava monoetanoolamiini kogus kasvas 3 000 tonnilt 2001. aastal 107 000 tonnile 2007. aastal. Alates 2006. aastast on iga-aastane kasv olnud siiski tagasihoidlik (3 %) ja ei ole alust arvata, et see tulevikus märkimisväärselt muutuks. See on tingitud selle turusegmendi stabiliseerumisest ja asjaolust, et puidukaitseainete turul pakuvad konkurentsi teised tooted, milles ei kasutata monoetanoolamiini (nt boraatidel põhinevad puidukaitseained, looduslikult kahjurikindlad puiduliigid ja ringlussevõetud teras). Kokkuvõttes võib öelda, et nõudlus arenes kuni uurimisperioodini positiivses suunas, kuid mis eelduste kohaselt aeglustub. |
| --- | --- |

(32)

Etanoolamiiniturul on täheldatud dietanoolamiini nõudluse suurt kasvu, mille vallandas dietanoolamiini kasutamine herbitsiidi glüfosaadi tootmisel. Nõudlus trietanoolamiini järele on tingitud eelkõige selle kasutamisest tsemenditööstuses ja pesupehmendite tootmisel. Monoetanoolamiini kasutatakse peamiselt orgaaniliste ühendite (peamiselt etüleenamiinide) sünteesis. 1. jaanuaril 2005 jõustunud USA määrus, millega keelustati muude, metallipõhiste toodete kasutamine puidu töötlemisel, suurendas nõudlust monoetanoolamiini järele. Juhtivates ajakirjades avaldatud teave viitab siiski sellele, et USA 2005. aasta õigusakti mõju nõudlusele ei too tulevikus enam kaasa tarbimise suurt kasvu. Avalikult kättesaadav teave kinnitab, et puidukaitseainete tootmiseks kasutatava monoetanoolamiini kogus kasvas 3 000 tonnilt 2001. aastal 107 000 tonnile 2007. aastal. Alates 2006. aastast on iga-aastane kasv olnud siiski tagasihoidlik (3 %) ja ei ole alust arvata, et see tulevikus märkimisväärselt muutuks. See on tingitud selle turusegmendi stabiliseerumisest ja asjaolust, et puidukaitseainete turul pakuvad konkurentsi teised tooted, milles ei kasutata monoetanoolamiini (nt boraatidel põhinevad puidukaitseained, looduslikult kahjurikindlad puiduliigid ja ringlussevõetud teras). Kokkuvõttes võib öelda, et nõudlus arenes kuni uurimisperioodini positiivses suunas, kuid mis eelduste kohaselt aeglustub.

| (33) | Vaadati läbi ka kättesaadav teave nõudluse võimaliku arengu kohta USAs ja ülejäänud maailmas kuni 2013. aastani. Kõik järgmistes põhjendustes esitatud arvud põhinevad teabel, mis saadi kaebuse esitajatelt, Dow Chemicalilt, INEOS Oxide LLC-lt ja keemiatööstuse juhtivatest väljaannetest, mida annavad välja SRI Consulting, PCI ja Tecnon OrbiChem Ltd. Andmetes ei kajastu veel praeguse majanduskriisi mõju. |
| --- | --- |

(33)

Vaadati läbi ka kättesaadav teave nõudluse võimaliku arengu kohta USAs ja ülejäänud maailmas kuni 2013. aastani. Kõik järgmistes põhjendustes esitatud arvud põhinevad teabel, mis saadi kaebuse esitajatelt, Dow Chemicalilt, INEOS Oxide LLC-lt ja keemiatööstuse juhtivatest väljaannetest, mida annavad välja SRI Consulting, PCI ja Tecnon OrbiChem Ltd. Andmetes ei kajastu veel praeguse majanduskriisi mõju.

| (34) | Nimetatud teabe kohaselt peaks USA nõudluse keskmine aastane kasvumäär eeldatavasti jõudma 3,1 %-ni. Teiste turgude kasvumäärad on kõrgemad. Prognoositav liidu keskmine aastane kasvumäär jääb alla 4 %, võrreldes Hiina 4,6 %, Kesk- ja Lõuna-Ameerika 5 % ning Lähis-Ida 13,4 %-ga. Selline olukord kinnitab, et USA tootjad peavad otsima eksporditurge ja püüdma võimalikult palju suurendada oma toodangu müüki ja tulu nendes maailma piirkondades, kus on oodata suuremat kasvu ja kus on võimalik saavutada suurem turuosa. |
| --- | --- |

(34)

Nimetatud teabe kohaselt peaks USA nõudluse keskmine aastane kasvumäär eeldatavasti jõudma 3,1 %-ni. Teiste turgude kasvumäärad on kõrgemad. Prognoositav liidu keskmine aastane kasvumäär jääb alla 4 %, võrreldes Hiina 4,6 %, Kesk- ja Lõuna-Ameerika 5 % ning Lähis-Ida 13,4 %-ga. Selline olukord kinnitab, et USA tootjad peavad otsima eksporditurge ja püüdma võimalikult palju suurendada oma toodangu müüki ja tulu nendes maailma piirkondades, kus on oodata suuremat kasvu ja kus on võimalik saavutada suurem turuosa.

| (35) | Nõudluse arengu võrdlemisel olemasoleva tootmisvõimsusega saadakse kriisieelsete andmete põhjal järgmine pilt: USAs, kus tegelik tootmine ületas uurimisperioodil vaatlusaluse toote tegelikku tarbimist umbes 65 000 tonni võrra ja kus on kasutamata tootmisvõimsust, läheb mõnda aega, enne kui hiljuti lisandunud tootmisvõimsus kasutusele võetakse. Üldsusele kättesaadav teave viitab sellele, et USA liigne tootmisvõimsus ei kao enne 2013. aastat. Seega ei ole tõenäoline, et USA tootjate huvi eksportimise vastu lähitulevikus kahaneks. |
| --- | --- |

(35)

Nõudluse arengu võrdlemisel olemasoleva tootmisvõimsusega saadakse kriisieelsete andmete põhjal järgmine pilt: USAs, kus tegelik tootmine ületas uurimisperioodil vaatlusaluse toote tegelikku tarbimist umbes 65 000 tonni võrra ja kus on kasutamata tootmisvõimsust, läheb mõnda aega, enne kui hiljuti lisandunud tootmisvõimsus kasutusele võetakse. Üldsusele kättesaadav teave viitab sellele, et USA liigne tootmisvõimsus ei kao enne 2013. aastat. Seega ei ole tõenäoline, et USA tootjate huvi eksportimise vastu lähitulevikus kahaneks.

| (36) | Euroopa turul oli nõudlus seevastu 2007. aastal veidi suurem (12) kui liidu tootmisvõimsus. Kriisieelsete andmete põhjal ei ole siiski tõenäoline, et see olukord jääks püsima. Kui võrrelda prognoositud kasvumäärasid ja teatatud tootmisvõimsuse suurenemist, võib oodata mõningase liigse tootmisvõimsuse teket, kui INEOS Oxide Ltd investeerimiskavad liidus ellu viiakse. Sellist tootmisvõimsuse suurenemist ei ole oodata enne 2010. aasta lõppu. Liidu turg muutuks seega eriti vastuvõtlikuks survele, mis on tingitud sellest, et USA tootjad vajavad oma ülemäärasele toodangule turge. |
| --- | --- |

(36)

Euroopa turul oli nõudlus seevastu 2007. aastal veidi suurem (12) kui liidu tootmisvõimsus. Kriisieelsete andmete põhjal ei ole siiski tõenäoline, et see olukord jääks püsima. Kui võrrelda prognoositud kasvumäärasid ja teatatud tootmisvõimsuse suurenemist, võib oodata mõningase liigse tootmisvõimsuse teket, kui INEOS Oxide Ltd investeerimiskavad liidus ellu viiakse. Sellist tootmisvõimsuse suurenemist ei ole oodata enne 2010. aasta lõppu. Liidu turg muutuks seega eriti vastuvõtlikuks survele, mis on tingitud sellest, et USA tootjad vajavad oma ülemäärasele toodangule turge.

| (37) | Üldiselt on tõenäoline, et ülemaailmne tootmisvõimsus kasvab 2013. aastaks 1 764 000 tonnilt 2 423 000 tonnile (võimalik tootmisvõimsus). See hõlmab uusi tootmisvõimsusi liidus (+ 119 000), Venemaal (+50 000), Saudi Araabias (+ 100 000) ja Aasias (+ 394 000) (13). Hiinas on kavandatud suurendada etanoolamiini tootmisvõimsust 2009.–2011. aastal 344 000 tonni võrra. Arvestades asjaolu, et üks USA tootja müüb vaatlusalust toodet Hiinasse Malaisias asutatud ühisettevõtte kaudu, on ilmne, et Hiina sõltumatuse kasv vähendab oluliselt USA tootja ekspordivõimalusi. Kättesaadav teave kinnitab, et ka ülejäänud Aasia turud on muutumas sõltumatuks, mis avaldab USA tootjatele veelgi suuremat survet uute turgude leidmiseks. |
| --- | --- |

(37)

Üldiselt on tõenäoline, et ülemaailmne tootmisvõimsus kasvab 2013. aastaks 1 764 000 tonnilt 2 423 000 tonnile (võimalik tootmisvõimsus). See hõlmab uusi tootmisvõimsusi liidus (+ 119 000), Venemaal (+50 000), Saudi Araabias (+ 100 000) ja Aasias (+ 394 000) (13). Hiinas on kavandatud suurendada etanoolamiini tootmisvõimsust 2009.–2011. aastal 344 000 tonni võrra. Arvestades asjaolu, et üks USA tootja müüb vaatlusalust toodet Hiinasse Malaisias asutatud ühisettevõtte kaudu, on ilmne, et Hiina sõltumatuse kasv vähendab oluliselt USA tootja ekspordivõimalusi. Kättesaadav teave kinnitab, et ka ülejäänud Aasia turud on muutumas sõltumatuks, mis avaldab USA tootjatele veelgi suuremat survet uute turgude leidmiseks.

| (38) | 3,5–4 % suurusel prognoositud kasvumääral põhinev ülemaailmne nõudlus kasvab 2013. aastaks 1 836 000 tonnini. Võttes arvesse, et mõningase ülemäärase tootmisvõimsuse tasandavad alati hooldusest tingitud tootmisseisakud ja et seetõttu on vaja teatavaid reserve, näitab 2013. aasta prognoos USAs tasakaalu ja mujal ülemäärast tootmisvõimsust. Kokkuvõttes osutavad mitmed tootmisvõimsuse suurendamised ja kuni 2013. aastani tehtud turuolukorra prognoosid USA eksportivate tootjate dumpingu tõenäosusele liidu turul, sest USA turu pakkumine ja nõudlus ei saavuta arvatavasti tasakaalu enne 2013. aastat. |
| --- | --- |

(38)

3,5–4 % suurusel prognoositud kasvumääral põhinev ülemaailmne nõudlus kasvab 2013. aastaks 1 836 000 tonnini. Võttes arvesse, et mõningase ülemäärase tootmisvõimsuse tasandavad alati hooldusest tingitud tootmisseisakud ja et seetõttu on vaja teatavaid reserve, näitab 2013. aasta prognoos USAs tasakaalu ja mujal ülemäärast tootmisvõimsust. Kokkuvõttes osutavad mitmed tootmisvõimsuse suurendamised ja kuni 2013. aastani tehtud turuolukorra prognoosid USA eksportivate tootjate dumpingu tõenäosusele liidu turul, sest USA turu pakkumine ja nõudlus ei saavuta arvatavasti tasakaalu enne 2013. aastat.

| (39) | Tuleb märkida, et etanoolamiinid kuuluvad etüleenoksiidi derivaatide majandussektorisse. Monoetüleenglükool kuulub samuti sellesse sektorisse. Mitmed märgid osutavad, et enamik etüleenoksiidi derivaatide tootjaid Aasias püüab glükooliturgude üldise loiduse tõttu keskenduda muude etüleenoksiidi derivaatide kui monoetüleenglükooli tootmisele, tuues seega turule rohkem etanoolamiine. Need Aasia tootjad, kes suudavad toota monoetüleenglükooli ja etanoolamiine, valisid 2008. aasta väga madalate monoetüleenglükooli hindade tõttu etanoolamiini tootmise, et suurendada oma üldist tulusust (14). See pingestab tõenäoliselt olukorda Aasia etanoolamiiniturul, kuhu 2008. aastal suundus 18 % (15) USA koguekspordist. Praeguse majanduskriisi algusest pärineva teabe põhjal prognoositi, et lühemas perspektiivis tuleb Aasias ikka veel ette olulist toodangu nappust, (16) kuid keskpikas perspektiivis eeldatakse, et selle asendab etanoolamiini tootmisvõimsuse oluline kasv Aasias, nagu on selgitatud põhjenduses 27. |
| --- | --- |

(39)

Tuleb märkida, et etanoolamiinid kuuluvad etüleenoksiidi derivaatide majandussektorisse. Monoetüleenglükool kuulub samuti sellesse sektorisse. Mitmed märgid osutavad, et enamik etüleenoksiidi derivaatide tootjaid Aasias püüab glükooliturgude üldise loiduse tõttu keskenduda muude etüleenoksiidi derivaatide kui monoetüleenglükooli tootmisele, tuues seega turule rohkem etanoolamiine. Need Aasia tootjad, kes suudavad toota monoetüleenglükooli ja etanoolamiine, valisid 2008. aasta väga madalate monoetüleenglükooli hindade tõttu etanoolamiini tootmise, et suurendada oma üldist tulusust (14). See pingestab tõenäoliselt olukorda Aasia etanoolamiiniturul, kuhu 2008. aastal suundus 18 % (15) USA koguekspordist. Praeguse majanduskriisi algusest pärineva teabe põhjal prognoositi, et lühemas perspektiivis tuleb Aasias ikka veel ette olulist toodangu nappust, (16) kuid keskpikas perspektiivis eeldatakse, et selle asendab etanoolamiini tootmisvõimsuse oluline kasv Aasias, nagu on selgitatud põhjenduses 27.

| (40) | Pärast uurimisperioodi kättesaadavaks saanud teave kinnitab, et väga madalate monoetüleenglükooli hindade tõttu eelistavad tootjad, kes toodavad nii monoetüleenglükooli kui ka etanoolamiine, toota etanoolamiine, et suurendada oma üldist tulusust. Monoetüleenglükooli tootmisvõimsuse arengu kohta maailmas näitab teave, (17) et monoetüleenglükooli tootmisvõimsus on vaatlusalusel perioodil ligikaudu 19 % suurenenud. Lisaks Aasiale kasvas tootmisvõimsus eelkõige Lähis-Ida riikides (Iraanis, Kuveidis ja Saudi Araabias), kus monoetüleenglükooli tootmisvõimsuse suurenemine jätkub 2015. aastani. Vaatlusalusel perioodil suurenes Mehhikos etanoolamiini tootmisvõimsus 40 000 tonni võrra, kuid kättesaadav teave osutab sellele, et oodata on üleminekut monoetüleenglükooli tootmiselt etanoolamiini tootmisele. See kinnitab, et maailmaturg seisab silmitsi tõsise monoetüleenglükooli liigpakkumise probleemiga, ja selgitab seda, miks monoetüleenglükooli hinnad langevad. |
| --- | --- |

(40)

Pärast uurimisperioodi kättesaadavaks saanud teave kinnitab, et väga madalate monoetüleenglükooli hindade tõttu eelistavad tootjad, kes toodavad nii monoetüleenglükooli kui ka etanoolamiine, toota etanoolamiine, et suurendada oma üldist tulusust. Monoetüleenglükooli tootmisvõimsuse arengu kohta maailmas näitab teave, (17) et monoetüleenglükooli tootmisvõimsus on vaatlusalusel perioodil ligikaudu 19 % suurenenud. Lisaks Aasiale kasvas tootmisvõimsus eelkõige Lähis-Ida riikides (Iraanis, Kuveidis ja Saudi Araabias), kus monoetüleenglükooli tootmisvõimsuse suurenemine jätkub 2015. aastani. Vaatlusalusel perioodil suurenes Mehhikos etanoolamiini tootmisvõimsus 40 000 tonni võrra, kuid kättesaadav teave osutab sellele, et oodata on üleminekut monoetüleenglükooli tootmiselt etanoolamiini tootmisele. See kinnitab, et maailmaturg seisab silmitsi tõsise monoetüleenglükooli liigpakkumise probleemiga, ja selgitab seda, miks monoetüleenglükooli hinnad langevad.

| (41) | Kuna USA on kõige olulisem etanoolamiiniturg maailmas, on see arvatavasti esimene turg, mis kogeb monoetüleenglükooli ülemäärase tootmisvõimsuse tagajärgi, st monoetüleenglükooli hindade langust ja üleminekut asjakohase tooraine (etüleenoksiidi) kasutamiselt monoetüleenglükooli tootmiseks selle kasutamisele etanoolamiinide tootmiseks. On ilmne, et monoetüleenglükooli ülemäärane tootmisvõimsus ja selle tagajärjed koos USA turul juba tekkinud etanoolamiini ülejäägiga avaldavad etanoolamiini hindadele survet. |
| --- | --- |

(41)

Kuna USA on kõige olulisem etanoolamiiniturg maailmas, on see arvatavasti esimene turg, mis kogeb monoetüleenglükooli ülemäärase tootmisvõimsuse tagajärgi, st monoetüleenglükooli hindade langust ja üleminekut asjakohase tooraine (etüleenoksiidi) kasutamiselt monoetüleenglükooli tootmiseks selle kasutamisele etanoolamiinide tootmiseks. On ilmne, et monoetüleenglükooli ülemäärane tootmisvõimsus ja selle tagajärjed koos USA turul juba tekkinud etanoolamiini ülejäägiga avaldavad etanoolamiini hindadele survet.

| (42) | Üldiselt toimub müük liidu turul fikseeritud hindadega lepingu alusel harvemini kui müük USA turul, kuid kõik kontrollitud lepingud sisaldasid klauslit, mis võimaldab hindu hinnakõikumise korral suhteliselt kiiresti kohandada (tavaliselt mõne nädala jooksul). Sellest tulenevalt ei tähenda müügilepingu olemasolu, et müügihinnad oleks pikemaks ajavahemikuks kindlaks määratud ja seetõttu stabiilsed. Ühikuhinnad sõltuvad suurel määral maailmaturuhindadest. |
| --- | --- |

(42)

Üldiselt toimub müük liidu turul fikseeritud hindadega lepingu alusel harvemini kui müük USA turul, kuid kõik kontrollitud lepingud sisaldasid klauslit, mis võimaldab hindu hinnakõikumise korral suhteliselt kiiresti kohandada (tavaliselt mõne nädala jooksul). Sellest tulenevalt ei tähenda müügilepingu olemasolu, et müügihinnad oleks pikemaks ajavahemikuks kindlaks määratud ja seetõttu stabiilsed. Ühikuhinnad sõltuvad suurel määral maailmaturuhindadest.

| (43) | USA ja liidu tööstustarbijatel on tavaliselt mõlemal turul sarnased tingimused, sest sageli on tegemist rahvusvaheliste äriühingutega, kes teostavad hankeid ülemaailmselt ja valivad tarnijad, kes suudavad neid vastavalt varustada. Kahe koostööd teinud eksportiva tootja müük kauplejatele ja turustajatele moodustab üksnes 10–20 % USA siseturul müüdavatest kogustest ja 25–35 % müügist liidu turul. USA omamaised kauplejatele suunatud hinnad olid kontrollitud andmete kohaselt keskmiselt 7 % madalamad kui liidu hinnad ja USA müügihinnad omamaistele tööstustarbijatele olid keskmiselt ligikaudu 30 % madalamad kui liidu kasutajatele suunatud müügihinnad. Need andmed kinnitavad võrdlemisi märkimisväärset erinevust kahe turu vahel uurimisperioodil ning seda, et liidu turuhinnad olid USA hindadest kõrgemad. Järelikult, kui võtta arvesse teiste USA eksporditurgude küllastumist ja ELi hinnataset, annaks meetmete lõpetamine märkimisväärse stiimuli ELi suunduva ekspordi suurendamiseks, kui selline hinnaerinevus jääks püsima ka lähitulevikus.
  Sellega seoses märgitakse, nagu on selgitatud põhjenduses 48, et asjakohased uurimisperioodijärgsed andmed näitavad seda, et ülemaailmse majanduskriisi tõttu ületavad USA hinnad pärast uurimisperioodi liidu hindu. |
| --- | --- |

(43)

USA ja liidu tööstustarbijatel on tavaliselt mõlemal turul sarnased tingimused, sest sageli on tegemist rahvusvaheliste äriühingutega, kes teostavad hankeid ülemaailmselt ja valivad tarnijad, kes suudavad neid vastavalt varustada. Kahe koostööd teinud eksportiva tootja müük kauplejatele ja turustajatele moodustab üksnes 10–20 % USA siseturul müüdavatest kogustest ja 25–35 % müügist liidu turul. USA omamaised kauplejatele suunatud hinnad olid kontrollitud andmete kohaselt keskmiselt 7 % madalamad kui liidu hinnad ja USA müügihinnad omamaistele tööstustarbijatele olid keskmiselt ligikaudu 30 % madalamad kui liidu kasutajatele suunatud müügihinnad. Need andmed kinnitavad võrdlemisi märkimisväärset erinevust kahe turu vahel uurimisperioodil ning seda, et liidu turuhinnad olid USA hindadest kõrgemad. Järelikult, kui võtta arvesse teiste USA eksporditurgude küllastumist ja ELi hinnataset, annaks meetmete lõpetamine märkimisväärse stiimuli ELi suunduva ekspordi suurendamiseks, kui selline hinnaerinevus jääks püsima ka lähitulevikus.

Sellega seoses märgitakse, nagu on selgitatud põhjenduses 48, et asjakohased uurimisperioodijärgsed andmed näitavad seda, et ülemaailmse majanduskriisi tõttu ületavad USA hinnad pärast uurimisperioodi liidu hindu.

| (44) | Uurimisperioodiga seotud andmete põhjal ning arvestades seda, et klientide põhiosa moodustavatele tööstustarbijatele suunatud USA ja ELi hinnad on märkimisväärselt erinevad, annaks meetmete lõpetamine olulise stiimuli USA müügi suunamiseks ELi. See pilt on igal juhul pärast uurimisperioodi muutunud ja enamike tooteliikide puhul oleks USA eksport hinna poolest konkurentsivõimeline üksnes juhul, kui see toimuks dumpinguhinnaga (vt põhjendust 48). |
| --- | --- |

(44)

Uurimisperioodiga seotud andmete põhjal ning arvestades seda, et klientide põhiosa moodustavatele tööstustarbijatele suunatud USA ja ELi hinnad on märkimisväärselt erinevad, annaks meetmete lõpetamine olulise stiimuli USA müügi suunamiseks ELi. See pilt on igal juhul pärast uurimisperioodi muutunud ja enamike tooteliikide puhul oleks USA eksport hinna poolest konkurentsivõimeline üksnes juhul, kui see toimuks dumpinguhinnaga (vt põhjendust 48).

| (45) | Uurimine näitas, et uurimisperioodil olid USA peamised eksporditurud Kanada, Mehhiko, Brasiilia ja liit. USA kolmandasse riikidesse suunduva ekspordi hinnad on üldiselt kõrgemad kui USA siseturu hinnad ja USAst ELi suunduva ekspordi hinnad on üldiselt kõrgemad kui ülejäänud maailmasse suunduva ekspordi hinnad. Kuigi see võib olla osaliselt tingitud väiksemast ekspordimahust (väiksem maht tähendab tavaliselt kõrgemaid hindu), kinnitab see ka eksporditurgude olulisust USA tootjate jaoks, kes võivad alati eeldada kõrgemaid hindu ja seega pidada neid turge väga atraktiivseks, kui USA siseturul tekib probleeme, nagu ülemäärane pakkumine/ülemäärane tootmisvõimsus või nõudluse kahanemine. |
| --- | --- |

(45)

Uurimine näitas, et uurimisperioodil olid USA peamised eksporditurud Kanada, Mehhiko, Brasiilia ja liit. USA kolmandasse riikidesse suunduva ekspordi hinnad on üldiselt kõrgemad kui USA siseturu hinnad ja USAst ELi suunduva ekspordi hinnad on üldiselt kõrgemad kui ülejäänud maailmasse suunduva ekspordi hinnad. Kuigi see võib olla osaliselt tingitud väiksemast ekspordimahust (väiksem maht tähendab tavaliselt kõrgemaid hindu), kinnitab see ka eksporditurgude olulisust USA tootjate jaoks, kes võivad alati eeldada kõrgemaid hindu ja seega pidada neid turge väga atraktiivseks, kui USA siseturul tekib probleeme, nagu ülemäärane pakkumine/ülemäärane tootmisvõimsus või nõudluse kahanemine.

| (46) | Etanoolamiini üldine hinnatase langes 2008. aasta lõpus, olles olnud 2008. aasta kolmandas kvartalis ja neljanda kvartali alguses läbi aegade kõrgeimal tasemel. Seejärel langesid hinnad vähese nõudluse ja palju madalamate etüleenikulude tõttu (18). On ilmne, et see hinnalangus toimus ka USA tavapärastel eksporditurgudel, nagu Kanada, Mehhiko ja Brasiilia, (19) mis osutab sellele, et pärast uurimisperioodi on hinnad USA tavapärastel eksporditurgudel madalamad kui ELis. |
| --- | --- |

(46)

Etanoolamiini üldine hinnatase langes 2008. aasta lõpus, olles olnud 2008. aasta kolmandas kvartalis ja neljanda kvartali alguses läbi aegade kõrgeimal tasemel. Seejärel langesid hinnad vähese nõudluse ja palju madalamate etüleenikulude tõttu (18). On ilmne, et see hinnalangus toimus ka USA tavapärastel eksporditurgudel, nagu Kanada, Mehhiko ja Brasiilia, (19) mis osutab sellele, et pärast uurimisperioodi on hinnad USA tavapärastel eksporditurgudel madalamad kui ELis.

| (47) | Kokkuvõtteks jääb USA turg mõlema koostööd teinud eksportiva tootja jaoks põhimõtteliselt kõige olulisemaks müügituruks. Liitu ja Kanadasse (viimati nimetatud riigis etanoolamiini ei toodeta) suundub enamik USA vaatlusaluse toote ekspordist ning neile järgnevad Brasiilia ja Mehhiko. Ligikaudu 20 % USAst pärit toodangust eksporditi uurimisperioodil hinnaga, mis oli üldiselt kõrgem kui USA siseturu hinnad. Järelikult oli uurimisperioodil liitu ja mujale maailma suunduval müügil oluline roll olemasoleva tootmisvõimsuse üldises kasutamises ja tulususes. Kuigi hinnad on pärast uurimisperioodi märkimisväärselt muutunud, ei ole kahtlust, et eksporditurud on tulususe ja tootmisvõimsuse rakendamise seisukohalt endiselt olulised. Miski ei viita sellele, et eeltoodu ei kehti koostööst keeldunud USA tootjate kohta. |
| --- | --- |

(47)

Kokkuvõtteks jääb USA turg mõlema koostööd teinud eksportiva tootja jaoks põhimõtteliselt kõige olulisemaks müügituruks. Liitu ja Kanadasse (viimati nimetatud riigis etanoolamiini ei toodeta) suundub enamik USA vaatlusaluse toote ekspordist ning neile järgnevad Brasiilia ja Mehhiko. Ligikaudu 20 % USAst pärit toodangust eksporditi uurimisperioodil hinnaga, mis oli üldiselt kõrgem kui USA siseturu hinnad. Järelikult oli uurimisperioodil liitu ja mujale maailma suunduval müügil oluline roll olemasoleva tootmisvõimsuse üldises kasutamises ja tulususes. Kuigi hinnad on pärast uurimisperioodi märkimisväärselt muutunud, ei ole kahtlust, et eksporditurud on tulususe ja tootmisvõimsuse rakendamise seisukohalt endiselt olulised. Miski ei viita sellele, et eeltoodu ei kehti koostööst keeldunud USA tootjate kohta.

| (48) | Üks tegur, mis mängib lähitulevikus arvatavasti olulist rolli ülemaailmse tootmisvõimsuse ja nõudluse arengus, on hiljutise ülemaailmse majanduskriisi mõju. DOW Chemical on väitnud, et kriisil ei ole etanoolamiini tootmisele märkimisväärset mõju, et praegune kriis on jõudmas madalpunkti ja et hinnad peaksid 2009. aasta teisel poolel jälle tõusma. Liidu tootmisharu on seevastu väitnud, et nõudlus on vähenenud 30 %, et nende müügihinnad on järsult langenud ja et see langus oli suurem kui etanoolamiinide tootmisel kasutatava tooraine, nimelt etüleenoksiidi ja ammoniaagi hinna langus.
  DOW Chemicali väited ei olnud veenvad. Varem on majanduslangusel olnud negatiivne mõju vaatlusaluse toote nõudlusele teatavates lõpptarbimissektorites, nagu kehahooldustoodete tootmine. Nagu juba mainitud, peaks puidutöötlust käsitlevate USA õigusaktide mõju USA nõudlusele peagi lakkama, samal ajal kui nii Euroopa kui ka USA ehitussektori ja autotööstuse üldteada nõrkus ei tule vähemalt lähitulevikus kasuks vaatlusaluse toote nõudlusele tsemenditööstuses ega automootori vedelike tootmises. Peale selle on ka USA tekstiilitööstuses nõudlus aja jooksul vähenenud ja 2007. aastal stabiliseerunud. Kokkuvõttes võib öelda, et käesoleva uurimise käigus esitatud avalikult kättesaadav teave ei kinnitanud Dow Chemicali väiteid majanduskriisi ja hindade edasise arengu kohta. Juhtivatest erialaajakirjadest kättesaadav teave kinnitas liidu tootmisharu väidet, et nõudlus on märkimisväärselt langenud, mõnes sektoris isegi 40 %.
  Pärast uurimisperioodi kättesaadavaks saanud andmed näitavad, et dumping on uurimisperioodiaegse olukorraga võrreldes suurenenud. Nagu eespool mainitud, erinesid ELi ja USA turg üksteisest uurimisperioodil võrdlemisi märkimisväärselt ning ELi hinnad olid tihtipeale kõrgemad kui USA hinnad. Dumping tuvastati kahe, kuid mitte kolmanda USA eksportija puhul. Uurimisperioodi lõpus ja 2008. aasta oktoobris oli turg ilmselgelt ülekuumenenud. Eelkõige tõusid märkimisväärselt USA hinnad, mis ületasid ELi hindu kahe tooteliigi puhul kolmest (monoetanoolamiini ja dietanoolamiini puhul, mis moodustasid 41 % USA ekspordist), samal ajal kui trietanoolamiini hindade erinevus vähenes märkimisväärselt. Kuigi hinnad on 2008. aasta oktoobrist alates olulisel määral langenud, näitavad kõige viimased kättesaadavad andmed, et USA hinnad on Euroopa omadest ikka veel kõrgemad, eriti monoetanoolamiini ja dietanoolamiini puhul. Teisisõnu peab eksport USAst Euroopasse toimuma dumpinguhinnaga, et see saaks Euroopa toodetega hinna poolest konkureerida. |
| --- | --- |

(48)

Üks tegur, mis mängib lähitulevikus arvatavasti olulist rolli ülemaailmse tootmisvõimsuse ja nõudluse arengus, on hiljutise ülemaailmse majanduskriisi mõju. DOW Chemical on väitnud, et kriisil ei ole etanoolamiini tootmisele märkimisväärset mõju, et praegune kriis on jõudmas madalpunkti ja et hinnad peaksid 2009. aasta teisel poolel jälle tõusma. Liidu tootmisharu on seevastu väitnud, et nõudlus on vähenenud 30 %, et nende müügihinnad on järsult langenud ja et see langus oli suurem kui etanoolamiinide tootmisel kasutatava tooraine, nimelt etüleenoksiidi ja ammoniaagi hinna langus.

DOW Chemicali väited ei olnud veenvad. Varem on majanduslangusel olnud negatiivne mõju vaatlusaluse toote nõudlusele teatavates lõpptarbimissektorites, nagu kehahooldustoodete tootmine. Nagu juba mainitud, peaks puidutöötlust käsitlevate USA õigusaktide mõju USA nõudlusele peagi lakkama, samal ajal kui nii Euroopa kui ka USA ehitussektori ja autotööstuse üldteada nõrkus ei tule vähemalt lähitulevikus kasuks vaatlusaluse toote nõudlusele tsemenditööstuses ega automootori vedelike tootmises. Peale selle on ka USA tekstiilitööstuses nõudlus aja jooksul vähenenud ja 2007. aastal stabiliseerunud. Kokkuvõttes võib öelda, et käesoleva uurimise käigus esitatud avalikult kättesaadav teave ei kinnitanud Dow Chemicali väiteid majanduskriisi ja hindade edasise arengu kohta. Juhtivatest erialaajakirjadest kättesaadav teave kinnitas liidu tootmisharu väidet, et nõudlus on märkimisväärselt langenud, mõnes sektoris isegi 40 %.

Pärast uurimisperioodi kättesaadavaks saanud andmed näitavad, et dumping on uurimisperioodiaegse olukorraga võrreldes suurenenud. Nagu eespool mainitud, erinesid ELi ja USA turg üksteisest uurimisperioodil võrdlemisi märkimisväärselt ning ELi hinnad olid tihtipeale kõrgemad kui USA hinnad. Dumping tuvastati kahe, kuid mitte kolmanda USA eksportija puhul. Uurimisperioodi lõpus ja 2008. aasta oktoobris oli turg ilmselgelt ülekuumenenud. Eelkõige tõusid märkimisväärselt USA hinnad, mis ületasid ELi hindu kahe tooteliigi puhul kolmest (monoetanoolamiini ja dietanoolamiini puhul, mis moodustasid 41 % USA ekspordist), samal ajal kui trietanoolamiini hindade erinevus vähenes märkimisväärselt. Kuigi hinnad on 2008. aasta oktoobrist alates olulisel määral langenud, näitavad kõige viimased kättesaadavad andmed, et USA hinnad on Euroopa omadest ikka veel kõrgemad, eriti monoetanoolamiini ja dietanoolamiini puhul. Teisisõnu peab eksport USAst Euroopasse toimuma dumpinguhinnaga, et see saaks Euroopa toodetega hinna poolest konkureerida.

| (49) | Tuletatakse meelde, et uurimisperioodil esines dumping kahest koostööd teinud eksportivast tootjast ühe puhul, ehkki madalamal tasemel kui eelmisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Dumping esines ka eksportivate tootjate puhul, kes koostööd ei teinud. |
| --- | --- |

(49)

Tuletatakse meelde, et uurimisperioodil esines dumping kahest koostööd teinud eksportivast tootjast ühe puhul, ehkki madalamal tasemel kui eelmisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. Dumping esines ka eksportivate tootjate puhul, kes koostööd ei teinud.

| (50) | Eelmise läbivaatamisega seotud uurimisega võrreldes on USA impordi turuosa vähenenud 16,7 protsendilt 14 protsendini. USAs on ikka veel märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus – ligikaudu 60 000 tonni – kuigi see on eelmise läbivaatamisega võrreldes vähenenud. Tuleb märkida, et tootmisvõimsuse madal kasutamise määr uurimisperioodil oli ajutiste sündmuste tagajärg ja et hinnanguliselt 29 % USA olemasoleva tootmisvõimsuse kasutamist ei olnud koostöö puudumise tõttu võimalik uurida. Samal ajal suureneb nõudlus USA turul arvatavasti veidi aeglasemalt kui liidus ja et USA ülemäärane tootmisvõimsus kasutatakse ära kõige varem 2013. aastal. Lisaks annaks meetmete tühistamine USA tootjatele stiimuli suurendada müüki liidu turule, sest liidu hinnad olid paljudel juhtudel kõrgemad kui hinnad USA siseturul või muudel eksporditurgudel, mida USA tootjad uurimisperioodil varustasid. Eelnimetatud asjaolud näitavad, et USA äriühingutel on stiimul liidu turule suunatud müügi suurendamiseks. See tooks kaasa ülepakkumise ja sellest tuleneva hinnalanguse ehk isegi suuremas mahus dumpinguhinnaga impordi kui uurimisperioodil. Uurimisperioodi andmetele tuginev dumpinguhinnaga impordi jätkumise või suurenemise tõenäosus suureneb veelgi kui arvesse võetakse uurimisperioodijärgseid sündmusi. Pärast uurimisperioodi ületasid USA hinnad ülemaailmse majanduskriisi tõttu ELi hindu suurema osa vaatlusaluse toote puhul, samal ajal kui ülejäänud maailma hinnatase on üldiselt madalam. Uurimisperioodijärgne areng näitab selgelt, et kui USA tootjad tahaksid liidu tootmisharuga konkureerida, tuleks nende tooteid müüa dumpinguhinnaga veelgi suuremas mahus kui uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(50)

Eelmise läbivaatamisega seotud uurimisega võrreldes on USA impordi turuosa vähenenud 16,7 protsendilt 14 protsendini. USAs on ikka veel märkimisväärne kasutamata tootmisvõimsus – ligikaudu 60 000 tonni – kuigi see on eelmise läbivaatamisega võrreldes vähenenud. Tuleb märkida, et tootmisvõimsuse madal kasutamise määr uurimisperioodil oli ajutiste sündmuste tagajärg ja et hinnanguliselt 29 % USA olemasoleva tootmisvõimsuse kasutamist ei olnud koostöö puudumise tõttu võimalik uurida. Samal ajal suureneb nõudlus USA turul arvatavasti veidi aeglasemalt kui liidus ja et USA ülemäärane tootmisvõimsus kasutatakse ära kõige varem 2013. aastal. Lisaks annaks meetmete tühistamine USA tootjatele stiimuli suurendada müüki liidu turule, sest liidu hinnad olid paljudel juhtudel kõrgemad kui hinnad USA siseturul või muudel eksporditurgudel, mida USA tootjad uurimisperioodil varustasid. Eelnimetatud asjaolud näitavad, et USA äriühingutel on stiimul liidu turule suunatud müügi suurendamiseks. See tooks kaasa ülepakkumise ja sellest tuleneva hinnalanguse ehk isegi suuremas mahus dumpinguhinnaga impordi kui uurimisperioodil. Uurimisperioodi andmetele tuginev dumpinguhinnaga impordi jätkumise või suurenemise tõenäosus suureneb veelgi kui arvesse võetakse uurimisperioodijärgseid sündmusi. Pärast uurimisperioodi ületasid USA hinnad ülemaailmse majanduskriisi tõttu ELi hindu suurema osa vaatlusaluse toote puhul, samal ajal kui ülejäänud maailma hinnatase on üldiselt madalam. Uurimisperioodijärgne areng näitab selgelt, et kui USA tootjad tahaksid liidu tootmisharuga konkureerida, tuleks nende tooteid müüa dumpinguhinnaga veelgi suuremas mahus kui uurimisperioodil.

| (51) | Lõppkokkuvõttes võib järeldada, et meetmete tühistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub ja on oht, et impordimahud kasvavad, mis võib vähemalt enne 2013. aastat avaldada hindadele liidus alandavat survet. |
| --- | --- |

(51)

Lõppkokkuvõttes võib järeldada, et meetmete tühistamise korral dumping tõenäoliselt jätkub ja on oht, et impordimahud kasvavad, mis võib vähemalt enne 2013. aastat avaldada hindadele liidus alandavat survet.

D.   LIIDU TOOTMISHARU MÄÄRATLUS

| (52) | Kaebuse esitasid neli teadaolevat ELi etanoolamiinitootjat, kelle toodang moodustas valdava osa, käesoleval juhul üle 95 %, liidu samasuguse toote teadaolevast kogutoodangust. |
| --- | --- |

(52)

Kaebuse esitasid neli teadaolevat ELi etanoolamiinitootjat, kelle toodang moodustas valdava osa, käesoleval juhul üle 95 %, liidu samasuguse toote teadaolevast kogutoodangust.

| (53) | Neli taotluse esitanud liidu tootjat tegid uurimise käigus täielikult koostööd. Lisaks toetas üks liidu äriühing, LUKOIL Neftochim Bourgas AD, liidu tootjana kaebust, kuid ei vastanud küsimustikule ega esitanud mis tahes muud teavet või andmeid. Taotluse esitanud liidu tootjatel on tehased Prantsusmaal, Saksamaal, Rootsis ja Belgias. |
| --- | --- |

(53)

Neli taotluse esitanud liidu tootjat tegid uurimise käigus täielikult koostööd. Lisaks toetas üks liidu äriühing, LUKOIL Neftochim Bourgas AD, liidu tootjana kaebust, kuid ei vastanud küsimustikule ega esitanud mis tahes muud teavet või andmeid. Taotluse esitanud liidu tootjatel on tehased Prantsusmaal, Saksamaal, Rootsis ja Belgias.

| (54) | Tuleb märkida, et ühel liidu tootjal, äriühingul INEOS Oxide Ltd, on samuti tootega seotud huvid USAs. Nimetatud tootja teatas uurimise käigus, et ta peab end eelkõige liidu tootjaks. Äriühing importis uurimisperioodil oma USA sidusettevõtjalt vaatlusalust toodet, kuid impordi osakaal on tema liidu toodanguga võrreldes alla 10 %. Pealegi on nimetatud tootjal kättesaadava teabe kohaselt kavas laiendada 2010. aasta lõpuks oma tootmisvõimsust liidus. Eeltoodut arvesse võttes võib nimetatud äriühingut käsitada tegeliku liidu tootjana, sest import ei ole tema majandustegevuse põhiosa. Seepärast ei peeta asjakohaseks kõnealuse tootja väljajätmist liidu tootmisharu määratlusest vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 1 punktile a. |
| --- | --- |

(54)

Tuleb märkida, et ühel liidu tootjal, äriühingul INEOS Oxide Ltd, on samuti tootega seotud huvid USAs. Nimetatud tootja teatas uurimise käigus, et ta peab end eelkõige liidu tootjaks. Äriühing importis uurimisperioodil oma USA sidusettevõtjalt vaatlusalust toodet, kuid impordi osakaal on tema liidu toodanguga võrreldes alla 10 %. Pealegi on nimetatud tootjal kättesaadava teabe kohaselt kavas laiendada 2010. aasta lõpuks oma tootmisvõimsust liidus. Eeltoodut arvesse võttes võib nimetatud äriühingut käsitada tegeliku liidu tootjana, sest import ei ole tema majandustegevuse põhiosa. Seepärast ei peeta asjakohaseks kõnealuse tootja väljajätmist liidu tootmisharu määratlusest vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 1 punktile a.

| (55) | Seda arvesse võttes on neli liidu tootjat BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH ja Akzo Nobel Functional Chemicals AB ning nad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Neile viidatakse edaspidi kui „liidu tootmisharule”. |
| --- | --- |

(55)

Seda arvesse võttes on neli liidu tootjat BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH ja Akzo Nobel Functional Chemicals AB ning nad moodustavad liidu tootmisharu algmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses. Neile viidatakse edaspidi kui „liidu tootmisharule”.

| (56) | Uurimine näitas, nagu ka eelmine läbivaatamisega seotud uurimine, et osa liidu etanoolamiinitoodangust on ette nähtud sisekasutuseks ehk oma tarbeks. Kolm neljast liidu tootmisharusse kuuluvast äriühingust toodavad oma tarbeks. Uurimise käigus leidis kinnitust, et liidu tootmisharu ei osta vaatlusalust toodet oma tarbeks ei liidus ega väljaspool seda asuvatelt sõltumatutelt isikutelt ja et oma tarbeks mõeldud toodangut kasutatakse tootmisahela järgmise etapi toodete tootmiseks. Oma tarbeks ette nähtud etanoolamiine ei peeta seetõttu konkureerivaks liidu turul (edaspidi „vabaturg”) müüdava etanoolamiinidega. |
| --- | --- |

(56)

Uurimine näitas, nagu ka eelmine läbivaatamisega seotud uurimine, et osa liidu etanoolamiinitoodangust on ette nähtud sisekasutuseks ehk oma tarbeks. Kolm neljast liidu tootmisharusse kuuluvast äriühingust toodavad oma tarbeks. Uurimise käigus leidis kinnitust, et liidu tootmisharu ei osta vaatlusalust toodet oma tarbeks ei liidus ega väljaspool seda asuvatelt sõltumatutelt isikutelt ja et oma tarbeks mõeldud toodangut kasutatakse tootmisahela järgmise etapi toodete tootmiseks. Oma tarbeks ette nähtud etanoolamiine ei peeta seetõttu konkureerivaks liidu turul (edaspidi „vabaturg”) müüdava etanoolamiinidega.

E.   OLUKORD LIIDU TURUL

1.   Liidu tarbimine

| (57) | Liidu tarbimine määrati kindlaks nii, et liidu tootjate omatoodangu liidu vabaturul müümiseks ette nähtud mahule liideti nende tootjate oma tarbeks ettenähtud toodang ja kolmandatest riikidest pärit impordi maht ning lahutati liidu tootjate eksport. Lisati ka koostööst keeldunud tootja hinnangulised mahud, mis moodustavad väga väikese osa liidu toodangust. |
| --- | --- |

(57)

Liidu tarbimine määrati kindlaks nii, et liidu tootjate omatoodangu liidu vabaturul müümiseks ette nähtud mahule liideti nende tootjate oma tarbeks ettenähtud toodang ja kolmandatest riikidest pärit impordi maht ning lahutati liidu tootjate eksport. Lisati ka koostööst keeldunud tootja hinnangulised mahud, mis moodustavad väga väikese osa liidu toodangust.

| (58) | Selle alusel on liidu tarbimine arenenud järgmiselt:









  Tarbimine
  (tonnides) | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku | 439 521 | 438 872 | 479 361 | 475 269 |
| Indeks | 100 | 100 | 109 | 108 |
| Omatarbimine | 248 994 | 246 857 | 243 995 | 206 982 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 83 |
| Vabaturg | 190 505 | 192 010 | 235 461 | 268 386 |
| Indeks | 100 | 101 | 124 | 141 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat. |

(58)

Selle alusel on liidu tarbimine arenenud järgmiselt:

Tarbimine

(tonnides)

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Kokku

439 521

438 872

479 361

475 269

Indeks

100

100

109

108

Omatarbimine

248 994

246 857

243 995

206 982

Indeks

100

99

98

83

Vabaturg

190 505

192 010

235 461

268 386

Indeks

100

101

124

141

Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat.

| (59) | Vabaturu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 41 % ning kasv oli kõige märkimisväärsem 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Oma tarbeks ettenähtud toodangu tarbimine vähenes 17 %. |
| --- | --- |

(59)

Vabaturu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 41 % ning kasv oli kõige märkimisväärsem 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Oma tarbeks ettenähtud toodangu tarbimine vähenes 17 %.

2.   Import USAst

| (60) | Vaatlusalusel perioodil vähenes USAst pärit vaatlusaluse toote impordi maht liitu 16 %. 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal on import siiski veidi kasvanud. Kokkuvõttes ei suurendanud USA tootjad oma eksporti ELi: i) tegevusprobleemide tõttu (orkaanide suur mõju USA tootmisele ja ekspordile) ja neist tuleneva vajaduse tõttu rahuldada USA siseturu nõudlust ning ii) ülemaailmse pakkumise ja nõudluse olukorra pingestumise tõttu, mis oli tingitud muudes maailma osades esinenud tootmistõrgetest ja suurenenud võimalustest suunata etanoolamiinide puhul kasutatav tooraine monoetüleenglükooli tootmisse. Peale selle oli üks USA tootja vaatlusalusel perioodil peaaegu peatanud oma ekspordi ELi, aidates nii kaasa impordi vähenemisele. Samuti tuleb märkida, et märkimisväärne osa USAst pärit impordit uurimisperioodil ei olnud dumpinguhinnaga.









  Import
  (tonnides) | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusalune toode | 44 912 | 39 641 | 35 892 | 37 583 |
| Indeks | 100 | 88 | 80 | 84 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat. |

(60)

Vaatlusalusel perioodil vähenes USAst pärit vaatlusaluse toote impordi maht liitu 16 %. 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal on import siiski veidi kasvanud. Kokkuvõttes ei suurendanud USA tootjad oma eksporti ELi: i) tegevusprobleemide tõttu (orkaanide suur mõju USA tootmisele ja ekspordile) ja neist tuleneva vajaduse tõttu rahuldada USA siseturu nõudlust ning ii) ülemaailmse pakkumise ja nõudluse olukorra pingestumise tõttu, mis oli tingitud muudes maailma osades esinenud tootmistõrgetest ja suurenenud võimalustest suunata etanoolamiinide puhul kasutatav tooraine monoetüleenglükooli tootmisse. Peale selle oli üks USA tootja vaatlusalusel perioodil peaaegu peatanud oma ekspordi ELi, aidates nii kaasa impordi vähenemisele. Samuti tuleb märkida, et märkimisväärne osa USAst pärit impordit uurimisperioodil ei olnud dumpinguhinnaga.

Import

(tonnides)

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Vaatlusalune toode

44 912

39 641

35 892

37 583

Indeks

100

88

80

84

Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat.

| (61) | Keskmine impordihind tõusis pidevalt kogu vaatlusalusel perioodil. Üldiselt oli USAst pärit impordi keskmine hind kogu aeg madalam kui liidu tootmisharu keskmised hinnad.









  Keskmine impordihind tonni kohta
  (eurodes) | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusalune toode | 825 | 974 | 1 000 | 1 114 |
| Indeks | 100 | 118 | 121 | 135 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat. |

(61)

Keskmine impordihind tõusis pidevalt kogu vaatlusalusel perioodil. Üldiselt oli USAst pärit impordi keskmine hind kogu aeg madalam kui liidu tootmisharu keskmised hinnad.

Keskmine impordihind tonni kohta

(eurodes)

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Vaatlusalune toode

825

974

1 000

1 114

Indeks

100

118

121

135

Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat.

| (62) | USAst pärit impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 9,6 protsendipunkti võrra. See oli samuti tingitud põhjenduses 60 nimetatud probleemidest.









  USA turuosa | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vaatlusalune toode | 23,6 % | 20,6 % | 15,2 % | 14 % |
| Indeks | 100 | 88 | 65 | 59 |
| Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat. |

(62)

USAst pärit impordi turuosa vähenes vaatlusalusel perioodil 9,6 protsendipunkti võrra. See oli samuti tingitud põhjenduses 60 nimetatud probleemidest.

USA turuosa

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Vaatlusalune toode

23,6 %

20,6 %

15,2 %

14 %

Indeks

100

88

65

59

Allikas: küsimustiku vastused ja Eurostat.

| (63) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi kahe koostööd teinud eksportiva tootja impordihindu sõltumatutele klientidele ja liidu tootmisharu hindu, võttes aluseks võrreldavate tooteliikide kaalutud keskmised hinnad uurimisperioodil. Liidu tootmisharu hindu korrigeeriti tehasehindade tasemele ja võrreldi CIF-hindadega liidu piiril, mis sisaldasid kõiki tollimakse. Neid hindu võrreldi sama kaubandusliku tasandi tehingute puhul, hindu vajaduse korral nõuetekohaselt korrigeerides ning arvates maha allahindlused ja soodustused. |
| --- | --- |

(63)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi kahe koostööd teinud eksportiva tootja impordihindu sõltumatutele klientidele ja liidu tootmisharu hindu, võttes aluseks võrreldavate tooteliikide kaalutud keskmised hinnad uurimisperioodil. Liidu tootmisharu hindu korrigeeriti tehasehindade tasemele ja võrreldi CIF-hindadega liidu piiril, mis sisaldasid kõiki tollimakse. Neid hindu võrreldi sama kaubandusliku tasandi tehingute puhul, hindu vajaduse korral nõuetekohaselt korrigeerides ning arvates maha allahindlused ja soodustused.

| (64) | Eespool kirjeldatud meetodi abil liidu tootmisharu müügihindade allalöömist ei tuvastatud. |
| --- | --- |

(64)

Eespool kirjeldatud meetodi abil liidu tootmisharu müügihindade allalöömist ei tuvastatud.

3.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (65) | Muudest kolmandatest riikidest pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt ja jõudis haripunkti 2007. aastal, kuid näitas 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal langustendentsi. Sellest hoolimata oli muudest kolmandatest riikidest pärit import vaatlusalusel perioodil kogu aeg märkimisväärselt väiksem kui USAst pärit import. Teised olulisemad ekspordiriigid on Venemaa, Mehhiko, Iraan ja Taiwan. Peale Venemaa, kes on oma eksporti pidevalt suurendanud, on kõigi ülejäänud riikide ekspordi areng olnud vastuoluline ning eksporditud kogused aastate jooksul kord kasvanud, kord kahanenud.









  Muudest riikidest pärit import | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnid | 7 862 | 16 021 | 23 086 | 19 644 |
| Indeks | 100 | 204 | 294 | 250 |
| Turuosa | 4,1 % | 8,3 % | 9,8 % | 7,3 % |
| Indeks | 100 | 202 | 238 | 177 |
| Impordihind eurodes tonni kohta | 1 215 | 1 177 | 1 402 | 1 459 |
| Indeks | 100 | 97 | 115 | 120 |
| Allikas: Eurostat. |

(65)

Muudest kolmandatest riikidest pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt ja jõudis haripunkti 2007. aastal, kuid näitas 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal langustendentsi. Sellest hoolimata oli muudest kolmandatest riikidest pärit import vaatlusalusel perioodil kogu aeg märkimisväärselt väiksem kui USAst pärit import. Teised olulisemad ekspordiriigid on Venemaa, Mehhiko, Iraan ja Taiwan. Peale Venemaa, kes on oma eksporti pidevalt suurendanud, on kõigi ülejäänud riikide ekspordi areng olnud vastuoluline ning eksporditud kogused aastate jooksul kord kasvanud, kord kahanenud.

Muudest riikidest pärit import

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tonnid

7 862

16 021

23 086

19 644

Indeks

100

204

294

250

Turuosa

4,1 %

8,3 %

9,8 %

7,3 %

Indeks

100

202

238

177

Impordihind eurodes tonni kohta

1 215

1 177

1 402

1 459

Indeks

100

97

115

120

Allikas: Eurostat.

4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

| (66) | Tuletatakse meelde, et tootmisharu toodab ka oma tarbeks. Näitajad, nagu varud, tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, investeeringutasuvus, rahavoog, kapitali kaasamise võime, tööhõive, tootlikkus ja palgad on kindlaks tehtud nii vabaturumüügi kui ka oma tarbeks müügi põhjal. Ülejäänud näitajad, täpsemalt müük ja kasum, põhinevad vabaturumüügil. Võttes arvesse oma tarbeks ettenähtud toodangu turu arengut, mis seisneb selles, et omatarbimine on üldjoontes kooskõlas vabaturumüügi arenguga, saab oma tarbeks ette nähtud toodangu turuga seotud järeldused ekstrapoleerida. |
| --- | --- |

(66)

Tuletatakse meelde, et tootmisharu toodab ka oma tarbeks. Näitajad, nagu varud, tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, investeeringutasuvus, rahavoog, kapitali kaasamise võime, tööhõive, tootlikkus ja palgad on kindlaks tehtud nii vabaturumüügi kui ka oma tarbeks müügi põhjal. Ülejäänud näitajad, täpsemalt müük ja kasum, põhinevad vabaturumüügil. Võttes arvesse oma tarbeks ettenähtud toodangu turu arengut, mis seisneb selles, et omatarbimine on üldjoontes kooskõlas vabaturumüügi arenguga, saab oma tarbeks ette nähtud toodangu turuga seotud järeldused ekstrapoleerida.

| (67) | Liidu tootmisharu tootmine ja tootmisvõimsus suurenesid vaatlusalusel perioodil järk-järgult 13 %. Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine püsis kõrgel tasemel, olles veidi väiksem kui 90 %. Kättesaadava teabe kohaselt on selline tootmisvõimsuse rakendamine oma tasemelt lähedal asjaomase tootmisharu maksimumtasemele. Tootmise ja tootmisvõimsuse samaaegne kasv, mis ei olnud siiski nii suur kui liidu tarbimise kasv, kinnitab, et liidu tootmisharu sai kehtivatest meetmetest ja vaatlusaluse toote nõudluse suurenemisest (mille põhjuseks peetakse etanoolamiine kasutavate järgtööstuste nõudluse kasvu) kasu. | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tonnides) | 375 119 | 371 688 | 407 744 | 424 526 |
| Indeks | 100 | 99 | 109 | 113 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 424 000 | 432 000 | 458 000 | 477 000 |
| Indeks | 100 | 102 | 108 | 113 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 88 % | 86 % | 89 % | 89 % |
| Indeks | 100 | 97 | 101 | 101 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(67)

Liidu tootmisharu tootmine ja tootmisvõimsus suurenesid vaatlusalusel perioodil järk-järgult 13 %. Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendamine püsis kõrgel tasemel, olles veidi väiksem kui 90 %. Kättesaadava teabe kohaselt on selline tootmisvõimsuse rakendamine oma tasemelt lähedal asjaomase tootmisharu maksimumtasemele. Tootmise ja tootmisvõimsuse samaaegne kasv, mis ei olnud siiski nii suur kui liidu tarbimise kasv, kinnitab, et liidu tootmisharu sai kehtivatest meetmetest ja vaatlusaluse toote nõudluse suurenemisest (mille põhjuseks peetakse etanoolamiine kasutavate järgtööstuste nõudluse kasvu) kasu.

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tootmine (tonnides)

375 119

371 688

407 744

424 526

Indeks

100

99

109

113

Tootmisvõimsus (tonnides)

424 000

432 000

458 000

477 000

Indeks

100

102

108

113

Tootmisvõimsuse rakendamine

88 %

86 %

89 %

89 %

Indeks

100

97

101

101

Allikas: küsimustiku vastused.

| (68) | Liidu tootmisharu varud suurenesid samuti kooskõlas liidu tarbimise üldise kasvuga. Seda ei peeta siiski väga oluliseks näitajaks, sest etanoolamiinitootmine on tarbijaspetsiifiline ja põhineb enamasti pikaajalistel lepingutel, mis sõlmitakse tavaliselt kalendriaasta lõpus. | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varud (tonnides) | 8 906 | 10 113 | 9 250 | 11 097 |
| Indeks | 100 | 114 | 104 | 125 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(68)

Liidu tootmisharu varud suurenesid samuti kooskõlas liidu tarbimise üldise kasvuga. Seda ei peeta siiski väga oluliseks näitajaks, sest etanoolamiinitootmine on tarbijaspetsiifiline ja põhineb enamasti pikaajalistel lepingutel, mis sõlmitakse tavaliselt kalendriaasta lõpus.

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Varud (tonnides)

8 906

10 113

9 250

11 097

Indeks

100

114

104

125

Allikas: küsimustiku vastused.

| (69) | Liidu tootmisharu müük suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (54 %). Võttes arvesse liidu vabaturu tarbimise samaaegset olulist suurenemist oli liidu tootmisharu turuosa kasv vaatlusalusel perioodil siiski suhteliselt tagasihoidlik (6,4 protsendipunkti). Need suundumused kinnitavad, et kehtivad meetmed olid liidu tootmisharule kasulikud. Liidu tootmisharu omatoodangu keskmine ühikuhind tõusis vaatlusalusel perioodil 31 %. See asjaolu kajastab etanoolamiinide tootmisel kasutatavate toorainete hindade olulist tõusu, kuid ka suuremat tulusust, eriti uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(69)

Liidu tootmisharu müük suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt (54 %). Võttes arvesse liidu vabaturu tarbimise samaaegset olulist suurenemist oli liidu tootmisharu turuosa kasv vaatlusalusel perioodil siiski suhteliselt tagasihoidlik (6,4 protsendipunkti). Need suundumused kinnitavad, et kehtivad meetmed olid liidu tootmisharule kasulikud. Liidu tootmisharu omatoodangu keskmine ühikuhind tõusis vaatlusalusel perioodil 31 %. See asjaolu kajastab etanoolamiinide tootmisel kasutatavate toorainete hindade olulist tõusu, kuid ka suuremat tulusust, eriti uurimisperioodil.

| (70) | Liidu tootmisharu müügihindade tõus on kooskõlas ka etanoolamiini maailmaturuhindade tõusuga. Maailmaturuhindade tõusu põhjuseks peetakse mitmeid erakorralisi ja ajutisi sündmusi, mis toimusid vaatlusalusel perioodil ja eelkõige 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Ühelt poolt suurenesid sellel ajavahemikul märkimisväärselt toorainete (etüleenoksiid, mis on põhiliselt bensiini derivaat, ja ammoniaak) kulud. Teiselt poolt toimus samal ajavahemikul maailmaturul ülemaailmse pakkumise/nõudluse tasakaalu märkimisväärne pingestumine. See oli tingitud mitmesugustest teguritest, nagu orkaanide tekitatud probleemid USA tootmises ja ekspordis, tootmisraskused Aasias, nende tootmisahela järgmise etapi toodete (põllumajanduskemikaalide, täpsemalt glüfosaadi) nõudluse järsk kasv, mille tootmiseks kasutatakse toorainena etanoolamiine, ning probleemid nende toodete (eriti monoetüleenglükooli) tootmisel, mille tarvis kasutatakse samu tooraineid kui etanoolamiinide tootmisel, mille tõttu tootjad, kes toodavad nii monoetüleenglükooli kui ka etanoolamiine, läksid ajutiselt üle monoetüleenglükooli tootmisele.









  Samasuguse toote müük liidu vabaturul | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | 132 003 | 130 575 | 169 403 | 203 090 |
| Indeks | 100 | 99 | 128 | 154 |
| Keskmine müügihind (eurot/tonn) | 1 044 | 1 141 | 1 189 | 1 366 |
| Indeks | 100 | 109 | 114 | 131 |
| Turuosa | 69 % | 68 % | 72,9 % | 76,6 % |
| Indeks | 100 | 98 | 106 | 111 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(70)

Liidu tootmisharu müügihindade tõus on kooskõlas ka etanoolamiini maailmaturuhindade tõusuga. Maailmaturuhindade tõusu põhjuseks peetakse mitmeid erakorralisi ja ajutisi sündmusi, mis toimusid vaatlusalusel perioodil ja eelkõige 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Ühelt poolt suurenesid sellel ajavahemikul märkimisväärselt toorainete (etüleenoksiid, mis on põhiliselt bensiini derivaat, ja ammoniaak) kulud. Teiselt poolt toimus samal ajavahemikul maailmaturul ülemaailmse pakkumise/nõudluse tasakaalu märkimisväärne pingestumine. See oli tingitud mitmesugustest teguritest, nagu orkaanide tekitatud probleemid USA tootmises ja ekspordis, tootmisraskused Aasias, nende tootmisahela järgmise etapi toodete (põllumajanduskemikaalide, täpsemalt glüfosaadi) nõudluse järsk kasv, mille tootmiseks kasutatakse toorainena etanoolamiine, ning probleemid nende toodete (eriti monoetüleenglükooli) tootmisel, mille tarvis kasutatakse samu tooraineid kui etanoolamiinide tootmisel, mille tõttu tootjad, kes toodavad nii monoetüleenglükooli kui ka etanoolamiine, läksid ajutiselt üle monoetüleenglükooli tootmisele.

Samasuguse toote müük liidu vabaturul

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

132 003

130 575

169 403

203 090

Indeks

100

99

128

154

Keskmine müügihind (eurot/tonn)

1 044

1 141

1 189

1 366

Indeks

100

109

114

131

Turuosa

69 %

68 %

72,9 %

76,6 %

Indeks

100

98

106

111

Allikas: küsimustiku vastused.

| (71) | Liidu tootmisharu tulusus suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Tulususe paranemine on tingitud etanoolamiini hindade ülemaailmsest tõusust, ühe USA tootja otsusest oma eksport ELi peaaegu peatada, mis aitas vähendada USAst pärit importi, ning etanoolamiinide suurenevast nõudlusest nii liidus kui ka kogu maailmas. Viimase tagajärjel suurenesid ka müügimahud ja tõusid müügihinnad, mistõttu oli müügimahtude ja -hindade tõus uurimisperioodi lõpuks suurem kui tootmiskulude kasv. | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu tasuvus | 10,1 % | 16 % | 15,8 % | 21,9 % |
| Indeks | 100 | 159 | 157 | 217 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(71)

Liidu tootmisharu tulusus suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Tulususe paranemine on tingitud etanoolamiini hindade ülemaailmsest tõusust, ühe USA tootja otsusest oma eksport ELi peaaegu peatada, mis aitas vähendada USAst pärit importi, ning etanoolamiinide suurenevast nõudlusest nii liidus kui ka kogu maailmas. Viimase tagajärjel suurenesid ka müügimahud ja tõusid müügihinnad, mistõttu oli müügimahtude ja -hindade tõus uurimisperioodi lõpuks suurem kui tootmiskulude kasv.

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu tasuvus

10,1 %

16 %

15,8 %

21,9 %

Indeks

100

159

157

217

Allikas: küsimustiku vastused.

| (72) | Investeeringute tase ei arenenud vaatlusalusel perioodil lineaarselt. Investeeringud olid ühelt poolt vajalikud tootmiskohtadega seotud kavade elluviimiseks ja teiselt poolt tootmisvõimsuse mõõdukaks suurendamiseks, et kasutada ära tarbimise kasvu ja rahuldada ekspordivajadusi. Liidu tootmisharu puhaskasumina ja selle investeeringute arvestusliku puhasväärtusena väljendatud investeeringutasuvus paranes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Liidu tootmisharu rahavoog paranes vaatlusalusel perioodil samuti oluliselt. | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud (eurodes) | 980 213 | 6 396 684 | 1 505 707 | 2 454 173 |
| Indeks | 100 | 654 | 154 | 250 |
| Tulu netovaralt | 45 % | 54 % | 55 % | 87 % |
| Indeks | 100 | 121 | 123 | 195 |
| Rahavoog (eurodes) | 22 831 675 | 34 807 468 | 36 971 471 | 55 859 958 |
| Indeks | 100 | 152 | 162 | 245 |
| Allikas:küsimustiku vastused. |

(72)

Investeeringute tase ei arenenud vaatlusalusel perioodil lineaarselt. Investeeringud olid ühelt poolt vajalikud tootmiskohtadega seotud kavade elluviimiseks ja teiselt poolt tootmisvõimsuse mõõdukaks suurendamiseks, et kasutada ära tarbimise kasvu ja rahuldada ekspordivajadusi. Liidu tootmisharu puhaskasumina ja selle investeeringute arvestusliku puhasväärtusena väljendatud investeeringutasuvus paranes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt. Liidu tootmisharu rahavoog paranes vaatlusalusel perioodil samuti oluliselt.

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Investeeringud (eurodes)

980 213

6 396 684

1 505 707

2 454 173

Indeks

100

654

154

250

Tulu netovaralt

45 %

54 %

55 %

87 %

Indeks

100

121

123

195

Rahavoog (eurodes)

22 831 675

34 807 468

36 971 471

55 859 958

Indeks

100

152

162

245

Allikas:küsimustiku vastused.

| (73) | Liidu tootmisharu samasuguse toote tootmisega seotud töötajate arv suurenes vaatlusalusel perioodil vähesel määral. Liidu tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil hoida keskmiste tööjõukulude arengu töötaja kohta kontrolli all. Tootlikkus väljendatuna toodangus töötaja kohta kasvas samal ajavahemikul veidi. Tööjõukulude ja tootlikkuse areng mõjus positiivselt tootmiskulude kindla kontrolli all hoidmisele ja aitas suurendada tasuvust. | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive | 100 | 104 | 104 | 110 |
| Indeks | 100 | 103 | 104 | 110 |
| Tootlikkus (tonnides töötaja kohta) | 3 749 | 3 591 | 3 916 | 3 858 |
| Indeks | 100 | 96 | 104 | 103 |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 2 389 | 2 629 | 2 449 | 2 262 |
| Indeks | 100 | 110 | 103 | 95 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(73)

Liidu tootmisharu samasuguse toote tootmisega seotud töötajate arv suurenes vaatlusalusel perioodil vähesel määral. Liidu tootmisharu suutis vaatlusalusel perioodil hoida keskmiste tööjõukulude arengu töötaja kohta kontrolli all. Tootlikkus väljendatuna toodangus töötaja kohta kasvas samal ajavahemikul veidi. Tööjõukulude ja tootlikkuse areng mõjus positiivselt tootmiskulude kindla kontrolli all hoidmisele ja aitas suurendada tasuvust.

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tööhõive

100

104

104

110

Indeks

100

103

104

110

Tootlikkus (tonnides töötaja kohta)

3 749

3 591

3 916

3 858

Indeks

100

96

104

103

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

2 389

2 629

2 449

2 262

Indeks

100

110

103

95

Allikas: küsimustiku vastused.

| (74) | Uurimisperioodil dumping jätkus, ehkki madalamal tasemel kui eelmisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(74)

Uurimisperioodil dumping jätkus, ehkki madalamal tasemel kui eelmisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (75) | Nagu eespool näidatud, on liidu tootmisharul olnud võimalus toibuda varasema dumpingu mõjust, eelkõige tulususe, müügi ja turuosa seisukohast. |
| --- | --- |

(75)

Nagu eespool näidatud, on liidu tootmisharul olnud võimalus toibuda varasema dumpingu mõjust, eelkõige tulususe, müügi ja turuosa seisukohast.

| (76) | Liidu tootmisharu ekspordimaht kolmandatesse riikidesse suurenes vaatlusalusel perioodil 21 %. See märkimisväärne kasv algas 2007. aastal ja jätkus kuni uurimisperioodini ning selle peamiseks põhjuseks oli etanoolamiinide nõudluse järsk suurenemine Aasia turgudel, mis oli tingitud neil turgudel sel perioodil tekkinud tootmisraskustest. Ekspordi müügihinnad on kujunenud samamoodi kui liidu hinnad. Selle olukorra põhjuseks peetakse jällegi asjaolu, et 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelist aega iseloomustas ülemaailmse pakkumise/nõudluse tasakaalu märkimisväärne pingestumine. | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tootmisharu ekspordimaht (tonnides) | 18 308 | 14 055 | 22 746 | 22 228 |
| Indeks | 100 | 77 | 124 | 121 |
| Ekspordi müügihind | 1 223 | 1 293 | 1 241 | 1 689 |
| Indeks | 100 | 106 | 101 | 138 |
| Allikas: küsimustiku vastused. |

(76)

Liidu tootmisharu ekspordimaht kolmandatesse riikidesse suurenes vaatlusalusel perioodil 21 %. See märkimisväärne kasv algas 2007. aastal ja jätkus kuni uurimisperioodini ning selle peamiseks põhjuseks oli etanoolamiinide nõudluse järsk suurenemine Aasia turgudel, mis oli tingitud neil turgudel sel perioodil tekkinud tootmisraskustest. Ekspordi müügihinnad on kujunenud samamoodi kui liidu hinnad. Selle olukorra põhjuseks peetakse jällegi asjaolu, et 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelist aega iseloomustas ülemaailmse pakkumise/nõudluse tasakaalu märkimisväärne pingestumine.

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Liidu tootmisharu ekspordimaht (tonnides)

18 308

14 055

22 746

22 228

Indeks

100

77

124

121

Ekspordi müügihind

1 223

1 293

1 241

1 689

Indeks

100

106

101

138

Allikas: küsimustiku vastused.

5.   Järeldus liidu turu olukorra kohta

| (77) | Liidu turul tarbitud etanoolamiinide maht suurenes 41 %, samal ajal kui USAst pärit import vähenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Samal ajal suurendas liidu tootmisharu oma müügimahtu ja vastavat turuosa. |
| --- | --- |

(77)

Liidu turul tarbitud etanoolamiinide maht suurenes 41 %, samal ajal kui USAst pärit import vähenes vaatlusalusel perioodil 16 %. Samal ajal suurendas liidu tootmisharu oma müügimahtu ja vastavat turuosa.

| (78) | Liidu tootmisharu majanduslik olukord paranes vaatlusalusel perioodil. Asjakohased kahjunäitajad osutavad headele majandustulemustele. Liidu tootmisharu töötas suurel võimsusel, saavutades märkimisväärse kasumimarginaali, säilitades püsiva rahavoo, suurendades investeeringuid ja hoides tööjõukulud kontrolli all. Lisaks sai liidu tootmisharu kasu mitmest erakorralisest sündmusest, mis toimusid 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning tõstsid hindu ja mõjutasid positiivselt liidu tootmisharu majandustulemusi. |
| --- | --- |

(78)

Liidu tootmisharu majanduslik olukord paranes vaatlusalusel perioodil. Asjakohased kahjunäitajad osutavad headele majandustulemustele. Liidu tootmisharu töötas suurel võimsusel, saavutades märkimisväärse kasumimarginaali, säilitades püsiva rahavoo, suurendades investeeringuid ja hoides tööjõukulud kontrolli all. Lisaks sai liidu tootmisharu kasu mitmest erakorralisest sündmusest, mis toimusid 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal ning tõstsid hindu ja mõjutasid positiivselt liidu tootmisharu majandustulemusi.

| (79) | Kokkuvõttes võib öelda, et liidu tootmisharuga seotud näitajate positiivse arengu tõttu ei saanud järeldada, et olulise kahju tekitamine oleks jätkunud. Seetõttu uuriti, kas kahju kordumine on tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(79)

Kokkuvõttes võib öelda, et liidu tootmisharuga seotud näitajate positiivse arengu tõttu ei saanud järeldada, et olulise kahju tekitamine oleks jätkunud. Seetõttu uuriti, kas kahju kordumine on tõenäoline, juhul kui meetmetel lastakse aeguda.

F.   KAHJU KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (80) | Tuletatakse meelde, et dumpingu jätkumine uurimisperioodil tuvastati kahe USA eksportiva tootja puhul. Üks kahest dumpinguhinnaga eksportijast ei teinud koostööd. Võttes arvesse, et tema suhtes kohaldatakse kõrgeimat dumpinguvastast tollimaksu ja et ta on samal ajal suurim tootja USA turul, oleks tal kõige suurem stiimul liidu turule naasta, kui meetmete kohaldamine lõpetatakse. |
| --- | --- |

(80)

Tuletatakse meelde, et dumpingu jätkumine uurimisperioodil tuvastati kahe USA eksportiva tootja puhul. Üks kahest dumpinguhinnaga eksportijast ei teinud koostööd. Võttes arvesse, et tema suhtes kohaldatakse kõrgeimat dumpinguvastast tollimaksu ja et ta on samal ajal suurim tootja USA turul, oleks tal kõige suurem stiimul liidu turule naasta, kui meetmete kohaldamine lõpetatakse.

| (81) | Nagu C jaos on üksikasjalikumalt kirjeldatud, on uurimise käigus kindlaks tehtud mitu tegurit, mis näitavad USAst pärit dumpinguhinnaga impordi olulise suurenemise tõenäosust meetmete tühistamise korral. Nimetatud tegurid on eelkõige:






  — | USA tootjate 60 000 tonni suurune kasutamata tootmisvõimsus, mille kasutuselevõttu ei ole lähitulevikus oodata; |
| --- | --- | --- |

(81)

Nagu C jaos on üksikasjalikumalt kirjeldatud, on uurimise käigus kindlaks tehtud mitu tegurit, mis näitavad USAst pärit dumpinguhinnaga impordi olulise suurenemise tõenäosust meetmete tühistamise korral. Nimetatud tegurid on eelkõige:

—

USA tootjate 60 000 tonni suurune kasutamata tootmisvõimsus, mille kasutuselevõttu ei ole lähitulevikus oodata;

| — | tavapäraste USA eksporditurgude arvatav sõltumatus, mis sunnib USA tootjaid eksporti liitu suunama. See kehtib eelkõige Ladina-Ameerika ja Aasia eksporditurgude puhul (20). Tuletatakse meelde, et Aasia turgudel on oluline roll USA tootjate suutlikkuses realiseerida ülemääraseid etanoolamiinikoguseid; |
| --- | --- |

—

tavapäraste USA eksporditurgude arvatav sõltumatus, mis sunnib USA tootjaid eksporti liitu suunama. See kehtib eelkõige Ladina-Ameerika ja Aasia eksporditurgude puhul (20). Tuletatakse meelde, et Aasia turgudel on oluline roll USA tootjate suutlikkuses realiseerida ülemääraseid etanoolamiinikoguseid;

| — | Hiina dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati mitmest riigist, sealhulgas USAst, pärit kahe tooteliigi suhtes kolmest; |
| --- | --- |

—

Hiina dumpinguvastased tollimaksud, mis kehtestati mitmest riigist, sealhulgas USAst, pärit kahe tooteliigi suhtes kolmest;

| — | monoetüleenglükooli tootmiselt etanoolamiini tootmisele ülemineku tõttu suurenenud tootmise surve. Monoetüleenglükoolisektori ülemäärane tootmisvõimsus ja madalad hinnad sunnivad tootjaid eelistama pigem etanoolamiini kui monoetüleenglükooli tootmist, luues nii uusi etanoolamiini tootmisvõimsusi ja avaldades survet hindadele; |
| --- | --- |

—

monoetüleenglükooli tootmiselt etanoolamiini tootmisele ülemineku tõttu suurenenud tootmise surve. Monoetüleenglükoolisektori ülemäärane tootmisvõimsus ja madalad hinnad sunnivad tootjaid eelistama pigem etanoolamiini kui monoetüleenglükooli tootmist, luues nii uusi etanoolamiini tootmisvõimsusi ja avaldades survet hindadele;

| — | prognooside kohaselt on etanoolamiini nõudluse kasv USAs väiksem kui teistes maailma osades, sealhulgas liidus; |
| --- | --- |

—

prognooside kohaselt on etanoolamiini nõudluse kasv USAs väiksem kui teistes maailma osades, sealhulgas liidus;

| — | liidu nõudluse keskmine kasvumäär on eeldatavasti kõrgem kui USA oma, mis annab USA eksportivatele tootjatele täiendava stiimuli suunata oma eksport liitu; |
| --- | --- |

—

liidu nõudluse keskmine kasvumäär on eeldatavasti kõrgem kui USA oma, mis annab USA eksportivatele tootjatele täiendava stiimuli suunata oma eksport liitu;

| — | ühe koostööst keeldunud USA tootja kohta kättesaadava teabe põhjal võib järeldada, et isegi need äriühingud, kes ei teinud uurimise käigus koostööd ja kes on vähendanud oma eksporti liitu miinimumini, on ikka väga huvitatud ELi turule jäämisest ja oma ekspordi suurendamisest. |
| --- | --- |

—

ühe koostööst keeldunud USA tootja kohta kättesaadava teabe põhjal võib järeldada, et isegi need äriühingud, kes ei teinud uurimise käigus koostööd ja kes on vähendanud oma eksporti liitu miinimumini, on ikka väga huvitatud ELi turule jäämisest ja oma ekspordi suurendamisest.

| (82) | Eeltoodut arvesse võttes peavad USA tootjad leidma uusi kliente ja nende jaoks oleks kõige parem lahendus liidu turule müümine. |
| --- | --- |

(82)

Eeltoodut arvesse võttes peavad USA tootjad leidma uusi kliente ja nende jaoks oleks kõige parem lahendus liidu turule müümine.

| (83) | Liidu tootmisharul läks uurimisperioodil hästi. See oli tingitud vaatlusaluse toote suurest nõudlusest, mis ületas pakkumise. Sellegipoolest avaldaks juba praegu dumpinguhinnaga toimuva USAst pärit etanoolamiinide impordi kasv liidu tootmisharule tugevat survet ja halvendaks selle olukorda. |
| --- | --- |

(83)

Liidu tootmisharul läks uurimisperioodil hästi. See oli tingitud vaatlusaluse toote suurest nõudlusest, mis ületas pakkumise. Sellegipoolest avaldaks juba praegu dumpinguhinnaga toimuva USAst pärit etanoolamiinide impordi kasv liidu tootmisharule tugevat survet ja halvendaks selle olukorda.

| (84) | Lisaks märgitakse, et etanoolamiinid on laiatarbekaup, mis tähendab, et eri tooteliike toodetakse teatavate tehniliste normide järgi ja ühest allikast pärit tooted saab hõlpsasti asendada teisest allikast pärit toodetega. Seega toimub konkurents ülemäärase pakkumisega turul põhiliselt hinna alusel. |
| --- | --- |

(84)

Lisaks märgitakse, et etanoolamiinid on laiatarbekaup, mis tähendab, et eri tooteliike toodetakse teatavate tehniliste normide järgi ja ühest allikast pärit tooted saab hõlpsasti asendada teisest allikast pärit toodetega. Seega toimub konkurents ülemäärase pakkumisega turul põhiliselt hinna alusel.

| (85) | Sellest tulenevalt võivad eespool kirjeldatud tegurid etanoolamiinide suure nõudluse suhteliselt kiiresti ohtu seada ja põhjustada liidu turul liigpakkumise. Dumpinguhinnaga impordi kasv avaldaks survet müügihindade alandamiseks ja mõjutaks negatiivselt liidu tootmisharu tulemuslikkuse näitajaid, eelkõige tulusust. Kui dumping suureneks, põhjustaks see hindade allalöömist. |
| --- | --- |

(85)

Sellest tulenevalt võivad eespool kirjeldatud tegurid etanoolamiinide suure nõudluse suhteliselt kiiresti ohtu seada ja põhjustada liidu turul liigpakkumise. Dumpinguhinnaga impordi kasv avaldaks survet müügihindade alandamiseks ja mõjutaks negatiivselt liidu tootmisharu tulemuslikkuse näitajaid, eelkõige tulusust. Kui dumping suureneks, põhjustaks see hindade allalöömist.

| (86) | Eelmises jaos kirjeldatud kahju kordumise tõenäosust suurendab asjaolu, et etanoolamiiniturg on pärast 2008. aasta sügisel alanud majanduskriisi muutunud. Paljud olulised näitajad, mis on seotud nii ekspordi kui ka liidu tootmisharu olukorraga, on märgatavalt muutunud. Nagu eespool selgitatud, näitab kättesaadav teave, et dumpinguhinnaga import on pärast uurimisperioodi suurel määral kasvanud, sest kahe tooteliigi USA hinnatase on kõrgem kui Euroopa hinnatase, samal ajal kui kolmanda tooteliigi hinnaerinevus väheneb kiiresti. Sellega kooskõlas näitavad Eurostati andmed, et 2009. aasta teises kvartalis toimus import USAst (15 052 tonni) liitu 20 % odavamalt kui uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(86)

Eelmises jaos kirjeldatud kahju kordumise tõenäosust suurendab asjaolu, et etanoolamiiniturg on pärast 2008. aasta sügisel alanud majanduskriisi muutunud. Paljud olulised näitajad, mis on seotud nii ekspordi kui ka liidu tootmisharu olukorraga, on märgatavalt muutunud. Nagu eespool selgitatud, näitab kättesaadav teave, et dumpinguhinnaga import on pärast uurimisperioodi suurel määral kasvanud, sest kahe tooteliigi USA hinnatase on kõrgem kui Euroopa hinnatase, samal ajal kui kolmanda tooteliigi hinnaerinevus väheneb kiiresti. Sellega kooskõlas näitavad Eurostati andmed, et 2009. aasta teises kvartalis toimus import USAst (15 052 tonni) liitu 20 % odavamalt kui uurimisperioodil.

| (87) | Meetmete puudumisel seisaks märkimisväärselt nõrgenenud liidu tootmisharu vastamisi dumpinguhinnaga impordi kasvuga. Uurimise käigus kogutud avalikult kättesaadav teave viitab vähenenud nõudlusele, müügile ja mastaabisäästule, kasutamata tootmisvõimsusele, halvenevatele finantstulemustele jne (21). Praeguse majanduskriisi tõttu oli nõudlus liidu etanoolamiiniturul väike. Liidu tootmisharusse kuuluvad tootjad olid seetõttu sunnitud oma toodangut vähendama. |
| --- | --- |

(87)

Meetmete puudumisel seisaks märkimisväärselt nõrgenenud liidu tootmisharu vastamisi dumpinguhinnaga impordi kasvuga. Uurimise käigus kogutud avalikult kättesaadav teave viitab vähenenud nõudlusele, müügile ja mastaabisäästule, kasutamata tootmisvõimsusele, halvenevatele finantstulemustele jne (21). Praeguse majanduskriisi tõttu oli nõudlus liidu etanoolamiiniturul väike. Liidu tootmisharusse kuuluvad tootjad olid seetõttu sunnitud oma toodangut vähendama.

| (88) | Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste on praegu 70 %, mis on palju madalam kui uurimisperioodil, kui töötati peaaegu täisvõimsusel. Lisaks on liidu tootmisharu müügimaht vähenenud ligikaudu 30 %, samal ajal kui müügihinnad on pärast uurimisperioodi langenud 35–40 %. Samal ajal näitab tootmiskulude ja tulususe uurimisperioodijärgne areng, et toorainekulud ja etanoolamiini hinnad ei ole tasakaalus, mis halvendab liidu tootmisharu finantstulemusi veelgi. Etanoolamiini tootmisel kasutatava kahe peamise tooraine (etüleeni ja ammoniaagi) kulud on pärast uurimisperioodi vähenenud oluliselt vähem kui etanoolamiini hinnad. See on liidu tootmisharu kasumimarginaale märkimisväärselt vähendanud, nii et liidu tootmisharu on praegu kahjumis või on selle kasumimarginaaliks ühekohaline number. |
| --- | --- |

(88)

Liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste on praegu 70 %, mis on palju madalam kui uurimisperioodil, kui töötati peaaegu täisvõimsusel. Lisaks on liidu tootmisharu müügimaht vähenenud ligikaudu 30 %, samal ajal kui müügihinnad on pärast uurimisperioodi langenud 35–40 %. Samal ajal näitab tootmiskulude ja tulususe uurimisperioodijärgne areng, et toorainekulud ja etanoolamiini hinnad ei ole tasakaalus, mis halvendab liidu tootmisharu finantstulemusi veelgi. Etanoolamiini tootmisel kasutatava kahe peamise tooraine (etüleeni ja ammoniaagi) kulud on pärast uurimisperioodi vähenenud oluliselt vähem kui etanoolamiini hinnad. See on liidu tootmisharu kasumimarginaale märkimisväärselt vähendanud, nii et liidu tootmisharu on praegu kahjumis või on selle kasumimarginaaliks ühekohaline number.

| (89) | Teisisõnu ei ole liidu tootmisharu enam pealtnäha heas olukorras, vaid olukorras, kus dumpinguhinnaga impordi surve vallandab suure tõenäosusega ohtliku allakäiguspiraali, mis on palju hullem kui uurimisperioodi andmete alusel tõenäoliseks peeti. |
| --- | --- |

(89)

Teisisõnu ei ole liidu tootmisharu enam pealtnäha heas olukorras, vaid olukorras, kus dumpinguhinnaga impordi surve vallandab suure tõenäosusega ohtliku allakäiguspiraali, mis on palju hullem kui uurimisperioodi andmete alusel tõenäoliseks peeti.

| (90) | Eelpool kirjeldatud majandusolukord on vähendanud liidu tootmisharu ärivõimalusi. Ühest küljest ei saaks liidu tootmisharu laiendada oma kliendibaasi ELis, sest ei ole andmeid, et selle peamised konkurendid liidu turul (st USA tootjad), on lõpetanud ELi eksportimise. Teisest küljest ei näi ka võimalik leevendada liidu tootmisharule avaldatavat survet oma tarbeks ettenähtud toodangu suurendamise teel, sest ei ole teavet, mis näitaks, et tootmisahela järgmise etapi toodete (etüleenamiinid, herbitsiidid ja katalüsaatorid) majanduslikud väljavaated võiksid üles kaaluda etanoolamiiniturule avaldatava surve. |
| --- | --- |

(90)

Eelpool kirjeldatud majandusolukord on vähendanud liidu tootmisharu ärivõimalusi. Ühest küljest ei saaks liidu tootmisharu laiendada oma kliendibaasi ELis, sest ei ole andmeid, et selle peamised konkurendid liidu turul (st USA tootjad), on lõpetanud ELi eksportimise. Teisest küljest ei näi ka võimalik leevendada liidu tootmisharule avaldatavat survet oma tarbeks ettenähtud toodangu suurendamise teel, sest ei ole teavet, mis näitaks, et tootmisahela järgmise etapi toodete (etüleenamiinid, herbitsiidid ja katalüsaatorid) majanduslikud väljavaated võiksid üles kaaluda etanoolamiiniturule avaldatava surve.

| (91) | Kui meetmed tühistatakse, on üsna tõenäoline, et dumpinguhinnaga USA import liitu suureneb märkimisväärselt, mis võib põhjustada üksnes kahju kordumise. USA tootjad kaotavad tavapäraseid turge, samal ajal kui monoetüleenglükooli liigpakkumine suurendaks etanoolamiinitoodangut, mis tuleks müüa muudel turgudel kui USAs. Lisaks sellele on majanduskriis kahjustanud liidu tootmisharu, millele avaldab survet olemasolev USA dumpinguhinnaga import ja millel ei ole kahjustava dumpingu vastu võitlemiseks ühtki teist toimivat lahendust, kui dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamise jätkamine. Mitte miski ei võimaldanud järeldada, et olukord ei halveneks, juhul kui meetmetel lastaks aeguda. |
| --- | --- |

(91)

Kui meetmed tühistatakse, on üsna tõenäoline, et dumpinguhinnaga USA import liitu suureneb märkimisväärselt, mis võib põhjustada üksnes kahju kordumise. USA tootjad kaotavad tavapäraseid turge, samal ajal kui monoetüleenglükooli liigpakkumine suurendaks etanoolamiinitoodangut, mis tuleks müüa muudel turgudel kui USAs. Lisaks sellele on majanduskriis kahjustanud liidu tootmisharu, millele avaldab survet olemasolev USA dumpinguhinnaga import ja millel ei ole kahjustava dumpingu vastu võitlemiseks ühtki teist toimivat lahendust, kui dumpinguvastaste tollimaksude kohaldamise jätkamine. Mitte miski ei võimaldanud järeldada, et olukord ei halveneks, juhul kui meetmetel lastaks aeguda.

G.   LIIDU HUVID

1.   Sissejuhatav märkus

| (92) | Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel võeti arvesse kõiki asjakohaseid huve, st liidu tootmisharu, importijate, kauplejate, hulgimüüjate ja vaatlusaluse toote tööstustarbijate huve. |
| --- | --- |

(92)

Kooskõlas algmääruse artikliga 21 uuriti, kas kehtivate dumpinguvastaste meetmete säilitamine oleks vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlaksmääramisel võeti arvesse kõiki asjakohaseid huve, st liidu tootmisharu, importijate, kauplejate, hulgimüüjate ja vaatlusaluse toote tööstustarbijate huve.

| (93) | Tuleb meenutada, et eelmiste uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Pealegi on käesolev uurimine aegumise läbivaatamine ja seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad. |
| --- | --- |

(93)

Tuleb meenutada, et eelmiste uurimiste käigus jõuti seisukohale, et meetmete kehtestamine ei ole liidu huvidega vastuolus. Pealegi on käesolev uurimine aegumise läbivaatamine ja seega analüüsitakse olukorda, kus dumpinguvastased meetmed juba kehtivad.

| (94) | Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides. |
| --- | --- |

(94)

Sellele tuginedes uuriti, kas vaatamata järeldusele dumpingu jätkumise ja kahju kordumise tõenäosuse kohta on olemas kaalukaid põhjusi, mis võiksid viia järeldusele, et meetmete säilitamine ei ole käesoleval juhul liidu huvides.

2.   Liidu tootmisharu huvid

| (95) | Tuletatakse meelde, et uurimisperioodil esines ikka veel dumpingut ja et on tõenäoline, et USAst pärit vaatlusaluse toote dumping jätkub ning liidu tootmisharule põhjustatav kahju kordub. |
| --- | --- |

(95)

Tuletatakse meelde, et uurimisperioodil esines ikka veel dumpingut ja et on tõenäoline, et USAst pärit vaatlusaluse toote dumping jätkub ning liidu tootmisharule põhjustatav kahju kordub.

| (96) | Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on elujõulise ja konkurentsivõimelise tootmisharuga, nagu kinnitab enamiku majanduslike näitajate positiivne areng. Varem kehtestatud dumpinguvastased meetmed on aidanud kaasa tulususe taastamisele ja piisava investeeringutasuvuse saavutamisele. See võib tulla kasuks uutele, 2010. aastal tehtavatele investeeringutele. Seega on liidu tootmisharu huvides säilitada USAst pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed. |
| --- | --- |

(96)

Liidu tootmisharu on tõestanud, et tegemist on elujõulise ja konkurentsivõimelise tootmisharuga, nagu kinnitab enamiku majanduslike näitajate positiivne areng. Varem kehtestatud dumpinguvastased meetmed on aidanud kaasa tulususe taastamisele ja piisava investeeringutasuvuse saavutamisele. See võib tulla kasuks uutele, 2010. aastal tehtavatele investeeringutele. Seega on liidu tootmisharu huvides säilitada USAst pärit dumpinguhinnaga impordi suhtes kehtestatud meetmed.

3.   Importijate ja kauplejate/hulgimüüjate huvid

| (97) | Kauplejate ja hulgimüüjate koostöö puudumise tõttu järeldati, et meetmete puudumine või nende kohaldamise jätkamine ei mõjuta neid isikuid olulisel määral. Lisaks sellele ei näidanud uurimine sõltumatute importijate olemasolu, sest kogu USAst pärit vaatlusaluse toote import liitu toimub USA eksportivate tootjatega seotud importijate kaudu. |
| --- | --- |

(97)

Kauplejate ja hulgimüüjate koostöö puudumise tõttu järeldati, et meetmete puudumine või nende kohaldamise jätkamine ei mõjuta neid isikuid olulisel määral. Lisaks sellele ei näidanud uurimine sõltumatute importijate olemasolu, sest kogu USAst pärit vaatlusaluse toote import liitu toimub USA eksportivate tootjatega seotud importijate kaudu.

| (98) | Meetmete jätkamine ei muuda sidusimportijate praegust olukorda, kelle puhul leiti, et nad teenisid uurimisperioodil kasumit turutingimustele vastavate marginaalide ulatuses. Sidusimportijate huvid kattuvad igatahes vähemalt käesoleval juhul olulisel määral eksportivate tootjate huvidega, sest viimased võivad määrata sidusimportijate tegevuspõhimõtted. Tuletatakse meelde, et liidu huvide analüüsimisel ei tule arvestada eksportivate tootjate huvisid. |
| --- | --- |

(98)

Meetmete jätkamine ei muuda sidusimportijate praegust olukorda, kelle puhul leiti, et nad teenisid uurimisperioodil kasumit turutingimustele vastavate marginaalide ulatuses. Sidusimportijate huvid kattuvad igatahes vähemalt käesoleval juhul olulisel määral eksportivate tootjate huvidega, sest viimased võivad määrata sidusimportijate tegevuspõhimõtted. Tuletatakse meelde, et liidu huvide analüüsimisel ei tule arvestada eksportivate tootjate huvisid.

4.   Tööstustarbijate huvid

| (99) | Arvestades asjaolu, et meetmete kohaldamise jätkamine tähendaks dumpinguvastaste meetmete pikendamist kolmandat korda, pöörati erilist tähelepanu tööstustarbijate huvidele. |
| --- | --- |

(99)

Arvestades asjaolu, et meetmete kohaldamise jätkamine tähendaks dumpinguvastaste meetmete pikendamist kolmandat korda, pöörati erilist tähelepanu tööstustarbijate huvidele.

| (100) | Käesolevas uurimises andis endast teada ainult üks pesupehmendeid tootev esterkvati tarbija. Esterkvatte toodetakse trietanoolamiini baasil ja neid kasutatakse pesupehmendina, mida turustavad sellised äriühingud nagu Unilever, Henkel, Colgate Palmolive, Procter & Gamble ja Benckiser/Reckitt. Kõnealune tööstustarbija hankis uurimisperioodil etanoolamiine nii USAst kui ka liidu tootmisharult. Selle tööstustarbija import moodustas väikese osa USA koguimpordist (vahemikus 15–25 %, täpset osakaalu ei saa konfidentsiaalsuse huvides avalikustada). |
| --- | --- |

(100)

Käesolevas uurimises andis endast teada ainult üks pesupehmendeid tootev esterkvati tarbija. Esterkvatte toodetakse trietanoolamiini baasil ja neid kasutatakse pesupehmendina, mida turustavad sellised äriühingud nagu Unilever, Henkel, Colgate Palmolive, Procter & Gamble ja Benckiser/Reckitt. Kõnealune tööstustarbija hankis uurimisperioodil etanoolamiine nii USAst kui ka liidu tootmisharult. Selle tööstustarbija import moodustas väikese osa USA koguimpordist (vahemikus 15–25 %, täpset osakaalu ei saa konfidentsiaalsuse huvides avalikustada).

| (101) | Ainus koostööd teinud tööstustarbija väitis, et liidu kasutajad kannatavad dumpinguvastaste meetmete pärast, sest nad sõltuvad etanoolamiini impordist, mis on ELi nõudluse rahuldamise täiendav allikas. Ta väitis ka, et liidu kasutajad tegutsevad väga tiheda konkurentsiga ja hinnatundlikel turgudel, millele avaldavad survet tootmisahela järgmise etapi tootjad. Nad peavad ka ostma toorainet võimalikult madala hinnaga, et kulusid minimeerida. Seega seaks etanoolamiini hinnatõus selle tööstustarbija väitel ohtu tema äritegevuse ja vähendaks tema tulusust. Kõnealune isik järeldas seetõttu, et meetmete kohaldamise jätkamine ei ole liidu huvides, sest dumpinguvastaste meetmete aeguda laskmine leevendaks eespool kirjeldatud olukorda. |
| --- | --- |

(101)

Ainus koostööd teinud tööstustarbija väitis, et liidu kasutajad kannatavad dumpinguvastaste meetmete pärast, sest nad sõltuvad etanoolamiini impordist, mis on ELi nõudluse rahuldamise täiendav allikas. Ta väitis ka, et liidu kasutajad tegutsevad väga tiheda konkurentsiga ja hinnatundlikel turgudel, millele avaldavad survet tootmisahela järgmise etapi tootjad. Nad peavad ka ostma toorainet võimalikult madala hinnaga, et kulusid minimeerida. Seega seaks etanoolamiini hinnatõus selle tööstustarbija väitel ohtu tema äritegevuse ja vähendaks tema tulusust. Kõnealune isik järeldas seetõttu, et meetmete kohaldamise jätkamine ei ole liidu huvides, sest dumpinguvastaste meetmete aeguda laskmine leevendaks eespool kirjeldatud olukorda.

| (102) | Tehti kindlaks, et uurimisperioodil moodustas trietanoolamiin olulise osa (vahemikus 20–30 %) ainsa koostööd teinud tööstustarbija esterkvattide tootmise kogukuludest. On selge, et dumpinguvastaste meetmete kaotamine leevendaks vähemalt lühiajaliselt sellel äriühingul lasuvat koormust, mis on seotud trietanoolamiini kui tooraine kuludega. Kui aga arvestada asjaolu, et kõnealune äriühing hangib väga märkimisväärse koguse trietanoolamiini liidu tootmisharult, ei ole dumpinguvastaste meetmete muutmise mõju sellele tööstustarbijale eeldatavasti märkimisväärne. Komisjon uuris sellega seoses kehtivate dumpinguvastaste meetmete mõju äriühingu käibele, mis oli seotud USAst imporditud etanoolamiinidest eskterkvattide tootmisega. Kättesaadavad andmed näitavad, et dumpinguvastase tollimaksu üldine mõju asjaomase äriühingu käibele on tagasihoidlik (vahemikus 1–5 %, täpset suurust ei saa avaldada kofidentsiaalsuse kaalutlustel). See selgitab seda, miks äriühing suutis hoolimata etanoolamiini hindade märgatavast tõusust kuni uurimisperioodini ja dumpinguvastaste meetmete olemasolust selles sektoris äritegevust jätkata. Samuti tuleb märkida, et esterkvattide tootmine moodustab selle tööstustarbija tegevusest suhteliselt tagasihoidliku osa. |
| --- | --- |

(102)

Tehti kindlaks, et uurimisperioodil moodustas trietanoolamiin olulise osa (vahemikus 20–30 %) ainsa koostööd teinud tööstustarbija esterkvattide tootmise kogukuludest. On selge, et dumpinguvastaste meetmete kaotamine leevendaks vähemalt lühiajaliselt sellel äriühingul lasuvat koormust, mis on seotud trietanoolamiini kui tooraine kuludega. Kui aga arvestada asjaolu, et kõnealune äriühing hangib väga märkimisväärse koguse trietanoolamiini liidu tootmisharult, ei ole dumpinguvastaste meetmete muutmise mõju sellele tööstustarbijale eeldatavasti märkimisväärne. Komisjon uuris sellega seoses kehtivate dumpinguvastaste meetmete mõju äriühingu käibele, mis oli seotud USAst imporditud etanoolamiinidest eskterkvattide tootmisega. Kättesaadavad andmed näitavad, et dumpinguvastase tollimaksu üldine mõju asjaomase äriühingu käibele on tagasihoidlik (vahemikus 1–5 %, täpset suurust ei saa avaldada kofidentsiaalsuse kaalutlustel). See selgitab seda, miks äriühing suutis hoolimata etanoolamiini hindade märgatavast tõusust kuni uurimisperioodini ja dumpinguvastaste meetmete olemasolust selles sektoris äritegevust jätkata. Samuti tuleb märkida, et esterkvattide tootmine moodustab selle tööstustarbija tegevusest suhteliselt tagasihoidliku osa.

| (103) | Uuriti ka uurimisperioodijärgset trietanoolamiinide hindade arengut ja nende mõju ainsa koostööd teinud tööstustarbija tootmiskuludele. Sellega seoses tuletatakse meelde, et etanoolamiinide hinnad on pärast uurimisperioodi märkimisväärselt langenud. Trietanoolamiini hindade arengut ja esterkvattide tootmiskulude struktuuri arvesse võttes leitakse, et trietanoolamiini osakaal valmistoote kogumaksumuses on pärast uurimisperioodi vähenenud. Kättesaadavad andmed näitavad, et trietanoolamiini hinnalangus võiks trietanoolamiini kulusid selle tööstustarbija jaoks vähendada 20–25 %. See vähendaks valmistoote kogumaksumust 15–20 %. |
| --- | --- |

(103)

Uuriti ka uurimisperioodijärgset trietanoolamiinide hindade arengut ja nende mõju ainsa koostööd teinud tööstustarbija tootmiskuludele. Sellega seoses tuletatakse meelde, et etanoolamiinide hinnad on pärast uurimisperioodi märkimisväärselt langenud. Trietanoolamiini hindade arengut ja esterkvattide tootmiskulude struktuuri arvesse võttes leitakse, et trietanoolamiini osakaal valmistoote kogumaksumuses on pärast uurimisperioodi vähenenud. Kättesaadavad andmed näitavad, et trietanoolamiini hinnalangus võiks trietanoolamiini kulusid selle tööstustarbija jaoks vähendada 20–25 %. See vähendaks valmistoote kogumaksumust 15–20 %.

| (104) | Dumpinguvastaste meetmete jätkamise mõju ainsale koostööd teinud tööstustarbijale analüüsiti ka uurides tema varasemaid majandustulemusi, eriti tulusust ja müüki. Tulususega seoses tehti kindlaks, et ainus koostööd teinud tööstustarbija sai vaatlusalusel perioodil kehtivast meetmest hoolimata etanoolamiine sisaldavate toodete puhul vähest tulu. Müügiga seoses tehti kindlaks, et ainsa koostööd teinud tööstustarbija etanoolamiine sisaldavate toodete eksportmüük suurenes märkimisväärselt, samal ajal kui tema liidu müük veidi vähenes. Nimetatud suundumused valitsesid nii USAst pärit kui ka EList pärit etanoolamiinidest toodetud toodete puhul. See näitab selgelt, et dumpinguvastastel meetmetel ei olnud äriühingu müügiotsustele mingit mõju, mis kinnitab, et äriühing sai jätkata edukat tegutsemist märkimisväärsete müügi ja tulususe probleemideta. Ükski mõjuv asjaolu ei viidanud sellele, et kirjeldatud olukord muutuks, kui dumpinguvastaseid meetmeid pikendataks. |
| --- | --- |

(104)

Dumpinguvastaste meetmete jätkamise mõju ainsale koostööd teinud tööstustarbijale analüüsiti ka uurides tema varasemaid majandustulemusi, eriti tulusust ja müüki. Tulususega seoses tehti kindlaks, et ainus koostööd teinud tööstustarbija sai vaatlusalusel perioodil kehtivast meetmest hoolimata etanoolamiine sisaldavate toodete puhul vähest tulu. Müügiga seoses tehti kindlaks, et ainsa koostööd teinud tööstustarbija etanoolamiine sisaldavate toodete eksportmüük suurenes märkimisväärselt, samal ajal kui tema liidu müük veidi vähenes. Nimetatud suundumused valitsesid nii USAst pärit kui ka EList pärit etanoolamiinidest toodetud toodete puhul. See näitab selgelt, et dumpinguvastastel meetmetel ei olnud äriühingu müügiotsustele mingit mõju, mis kinnitab, et äriühing sai jätkata edukat tegutsemist märkimisväärsete müügi ja tulususe probleemideta. Ükski mõjuv asjaolu ei viidanud sellele, et kirjeldatud olukord muutuks, kui dumpinguvastaseid meetmeid pikendataks.

| (105) | Lisaks ei leitud mõjuvaid tõendeid, mis toetaksid väidet, et tööstustarbijate pingeline turuolukord on otseselt tingitud liidu tootmisharu etanoolamiinide nappusest. |
| --- | --- |

(105)

Lisaks ei leitud mõjuvaid tõendeid, mis toetaksid väidet, et tööstustarbijate pingeline turuolukord on otseselt tingitud liidu tootmisharu etanoolamiinide nappusest.

| (106) | Kokkuvõtteks võib öelda, et dumpinguvastase tollimaksu mõju koostööd teinud tööstustarbija valmistoote tootmiskuludele oli uurimisperioodil üsna piiratud ja dumpinguvastaste meetmete tühistamine parandaks olukorda üksnes marginaalselt. Lisaks sellele on uurimisperioodijärgsed trietanoolamiini hinnad äriühingu kulude struktuurile juba positiivset mõju avaldanud. Seepärast otsustati, et meetmete jätkamine ei mõjutaks ainsat koostööd teinud tööstustarbijat märkimisväärselt. Võttes arvesse asjaolu, et uurimise käigus ei teinud koostööd ükski teine kasutaja ja et ükski isik ei esitanud selle küsimuse kohta asjakohast lisateavet, järeldatakse, et eeltoodud analüüs peaks samavõrra kehtima kõigi etanoolamiinituruga seotud tööstustarbijate kohta. |
| --- | --- |

(106)

Kokkuvõtteks võib öelda, et dumpinguvastase tollimaksu mõju koostööd teinud tööstustarbija valmistoote tootmiskuludele oli uurimisperioodil üsna piiratud ja dumpinguvastaste meetmete tühistamine parandaks olukorda üksnes marginaalselt. Lisaks sellele on uurimisperioodijärgsed trietanoolamiini hinnad äriühingu kulude struktuurile juba positiivset mõju avaldanud. Seepärast otsustati, et meetmete jätkamine ei mõjutaks ainsat koostööd teinud tööstustarbijat märkimisväärselt. Võttes arvesse asjaolu, et uurimise käigus ei teinud koostööd ükski teine kasutaja ja et ükski isik ei esitanud selle küsimuse kohta asjakohast lisateavet, järeldatakse, et eeltoodud analüüs peaks samavõrra kehtima kõigi etanoolamiinituruga seotud tööstustarbijate kohta.

5.   Järeldus liidu huvide kohta

| (107) | Uurimine on näidanud, et olemasolevad dumpinguvastased meetmed on aidanud kaasa liidu tootmisharu toibumisele. Meetmete kohaldamise jätkamine tuleks liidu tootmisharule kasuks, sest see säilitaks praegused tulutoovad hinnatasemed, võimaldades teha lisainvesteeringuid. Meetmete aeguda laskmine ohustaks eespool F jaos üksikasjalikult kirjeldatud taastumisprotsessi. Seetõttu on meetmete kohaldamise jätkamine liidu huvides. |
| --- | --- |

(107)

Uurimine on näidanud, et olemasolevad dumpinguvastased meetmed on aidanud kaasa liidu tootmisharu toibumisele. Meetmete kohaldamise jätkamine tuleks liidu tootmisharule kasuks, sest see säilitaks praegused tulutoovad hinnatasemed, võimaldades teha lisainvesteeringuid. Meetmete aeguda laskmine ohustaks eespool F jaos üksikasjalikult kirjeldatud taastumisprotsessi. Seetõttu on meetmete kohaldamise jätkamine liidu huvides.

| (108) | Sõltumatuid importijaid ei näi olevat ning sõltumatud kauplejad ja hulgimüüjad ei andnud endast teada. Kogu USAst pärit import toimub siduskauplejate kaudu, kes meetmete kehtimise ajal ja uurimisperioodi vältel teenisid tavapärastele turutingimustele vastavaid kasumimarginaale. |
| --- | --- |

(108)

Sõltumatuid importijaid ei näi olevat ning sõltumatud kauplejad ja hulgimüüjad ei andnud endast teada. Kogu USAst pärit import toimub siduskauplejate kaudu, kes meetmete kehtimise ajal ja uurimisperioodi vältel teenisid tavapärastele turutingimustele vastavaid kasumimarginaale.

| (109) | Lisaks näib, et kehtivad meetmed ei ole kasutajate majanduslikule olukorrale minevikus mingit märkimisväärset negatiivset mõju avaldanud. Käesoleva uurimise käigus kogutud teabe kohaselt ei näi ükski dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tulenenud hinnatõus, kui see üldse aset leidis, olevat ebaproportsionaalne, kui seda võrrelda kasuga, mida liidu tootmisharu sai tänu dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kaubandusmoonutuste kõrvaldamisele. |
| --- | --- |

(109)

Lisaks näib, et kehtivad meetmed ei ole kasutajate majanduslikule olukorrale minevikus mingit märkimisväärset negatiivset mõju avaldanud. Käesoleva uurimise käigus kogutud teabe kohaselt ei näi ükski dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tulenenud hinnatõus, kui see üldse aset leidis, olevat ebaproportsionaalne, kui seda võrrelda kasuga, mida liidu tootmisharu sai tänu dumpinguhinnaga impordi põhjustatud kaubandusmoonutuste kõrvaldamisele.

| (110) | Seepärast jõuti liidu huvidega seoses järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis räägiksid USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamise vastu. |
| --- | --- |

(110)

Seepärast jõuti liidu huvidega seoses järeldusele, et puuduvad mõjuvad põhjused, mis räägiksid USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes praegu kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamise jätkamise vastu.

| (111) | Seega leitakse, et USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada. |
| --- | --- |

(111)

Seega leitakse, et USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed tuleks säilitada.

H.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (112) | Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Neile anti võimalus esitada pärast kõnealust avalikustamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused ja seisukohad. Esitatud seisukohti analüüsiti, kuid need ei muutnud olulisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati kehtivad dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(112)

Kõiki asjaomaseid isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada säilitada olemasolevad meetmed. Neile anti võimalus esitada pärast kõnealust avalikustamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused ja seisukohad. Esitatud seisukohti analüüsiti, kuid need ei muutnud olulisi asjaolusid ja kaalutlusi, mille põhjal otsustati kehtivad dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (113) | Uurimine näitas, et on olemas dumpingu jätkumise (sealhulgas dumpinguhinnaga ekspordi mahu suurenemise) ja kahju kordumise tõenäosus. |
| --- | --- |

(113)

Uurimine näitas, et on olemas dumpingu jätkumise (sealhulgas dumpinguhinnaga ekspordi mahu suurenemise) ja kahju kordumise tõenäosus.

| (114) | Isegi kui võtta arvesse, et üks kahest koostööd teinud eksportivast tootjast ei müünud dumpinguhinnaga, ja (seetõttu) oletada, et tema osa USAst pärit impordist ei müüda ka tulevikus dumpinguhinnaga, on tollimaksu säilitamise tingimused sellegipoolest artikli 11 lõike 2 alusel täidetud. |
| --- | --- |

(114)

Isegi kui võtta arvesse, et üks kahest koostööd teinud eksportivast tootjast ei müünud dumpinguhinnaga, ja (seetõttu) oletada, et tema osa USAst pärit impordist ei müüda ka tulevikus dumpinguhinnaga, on tollimaksu säilitamise tingimused sellegipoolest artikli 11 lõike 2 alusel täidetud.

| (115) | Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks säilitada USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1583/2006. |
| --- | --- |

(115)

Eeltoodust tuleneb, et vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 2 tuleks säilitada USAst pärit etanoolamiinide impordi suhtes kohaldatavad dumpinguvastased meetmed, mis on kehtestatud määrusega (EÜ) nr 1583/2006.

| (116) | Lisaks sellele leitakse, et meetmed tuleks säilitada üksnes kaheaastase lisaperioodi vältel. Sellel on mitmeid põhjuseid, nagu kahjustava dumpingu kordumise tõenäosus, mis põhineb järgmistel asjaoludel: i) USA eksportivad tootjad on jätkanud dumpinguhinnaga importi hoolimata kehtivatest meetmetest ja ii) USA 60 000 tonni suuruse ülemäärase tootmisvõimsuse olemasolu ja selle kasutuselevõttu võimaldava omamaise nõudluse puudumise tõttu on oodata liitu suunduva impordi kasvu. Lisaks kohaldatakse ühe koostööst keeldunud USA tootja suhtes praegu kõrgeimat dumpinguvastast tollimaksu ja seetõttu annab meetmete aegumine talle suurima stiimuli naasta liidu turule. Tal on ka vajalik turustusvõrgustik, sest ta müüb liidu turul muid keemiatooteid ja on andnud mõista, et peab ELi oluliseks ekspordituruks. |
| --- | --- |

(116)

Lisaks sellele leitakse, et meetmed tuleks säilitada üksnes kaheaastase lisaperioodi vältel. Sellel on mitmeid põhjuseid, nagu kahjustava dumpingu kordumise tõenäosus, mis põhineb järgmistel asjaoludel: i) USA eksportivad tootjad on jätkanud dumpinguhinnaga importi hoolimata kehtivatest meetmetest ja ii) USA 60 000 tonni suuruse ülemäärase tootmisvõimsuse olemasolu ja selle kasutuselevõttu võimaldava omamaise nõudluse puudumise tõttu on oodata liitu suunduva impordi kasvu. Lisaks kohaldatakse ühe koostööst keeldunud USA tootja suhtes praegu kõrgeimat dumpinguvastast tollimaksu ja seetõttu annab meetmete aegumine talle suurima stiimuli naasta liidu turule. Tal on ka vajalik turustusvõrgustik, sest ta müüb liidu turul muid keemiatooteid ja on andnud mõista, et peab ELi oluliseks ekspordituruks.

| (117) | USA ülemäärane tootmisvõimsus peaks 2013. aasta lõpul järk-järgult kaduma ja liidus on kavas tootmisvõimsust 2010. aasta lõpuks suurendada. Viimati nimetatud kaalutlused ning asjaolu, et praeguse ülemaailmse majanduskriisi mõju etanoolamiiniturule (ülemaailmsel, ent veelgi enam liidu tasandil) ei ole selge, õigustavad meetmete kehtivuse piiramist kahe aastaga, |
| --- | --- |

(117)

USA ülemäärane tootmisvõimsus peaks 2013. aasta lõpul järk-järgult kaduma ja liidus on kavas tootmisvõimsust 2010. aasta lõpuks suurendada. Viimati nimetatud kaalutlused ning asjaolu, et praeguse ülemaailmse majanduskriisi mõju etanoolamiiniturule (ülemaailmsel, ent veelgi enam liidu tasandil) ei ole selge, õigustavad meetmete kehtivuse piiramist kahe aastaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit ja CN koodide ex 2922 11 00 (monoetanoolamiin; TARICi kood 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanoolamiin; TARICi kood 2922120010) ja 2922 13 10 (trietanoolamiin) alla kuuluvate etanoolamiinide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks.

2.   Allpool loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete suhtes kohaldatakse järgmist lõplikku dumpinguvastast tollimaksu:

| Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks
  (eurot tonni kohta) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| The Dow Chemical |
| Corporation |
| 2030 Dow Center |
| Midland, Michigan 48674 |
| USA |

Äriühing

Dumpinguvastane tollimaks

(eurot tonni kohta)

TARICi lisakood

The Dow Chemical

Corporation

2030 Dow Center

Midland, Michigan 48674

USA

59,25

A115

| INEOS Americas LLC |
| --- |
| 7770 Rangeline Road |
| Theodore, Alabama 36582 |
| USA |

INEOS Americas LLC

7770 Rangeline Road

Theodore, Alabama 36582

USA

69,40

A145

| Huntsman Chemical |
| --- |
| Corporation |
| 3040 Post Oak Boulevard |
| PO Box 27707 |
| Houston, Texas 77056 |

Huntsman Chemical

Corporation

3040 Post Oak Boulevard

PO Box 27707

Houston, Texas 77056

111,25

A116

Kõik muud äriühingud

111,25

A999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

4.   Kui tooted on enne vabasse ringlusse lubamist kahjustada saanud ning seetõttu jagatakse tegelikult makstud või makstav hind tolliväärtuse määramisel vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (22) artiklile 145, vähendatakse eespool sätestatud summade alusel arvutatud dumpinguvastase tollimaksu summat protsendi võrra, mis vastab tegelikult makstud või makstava hinna jagamisele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja kehtib kaks aastat.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. jaanuar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SALGADO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 28, 2.2.1994, lk 40.

3

(4)  ELT L 294, 25.10.2006, lk 2.

4

(5)  ELT C 71, 18.3.2008, lk 13.

5

(6)  ELT C 270, 25.10.2008, lk 26.

6

(7)  Ethylene Oxide & Glycol Market Outlook, PCI Xylenes & Polyesters Ltd (edaspidi „PCI”), 2008. aasta oktoobri väljaanne.

7

Ethylene Oxide & Glycol Market Outlook

(8)  Chemical Economics Handbook, Product Review, Ethanolamines, SRI Consulting, 2009. jaanuar, 642.5000 A, lk 14–15.

8

Chemical Economics Handbook,

(9)  PCI, 2009. aasta jaanuari väljaanne.

9

(10)  PCI, 2009. aasta aprilli väljaanne.

10

(11)  Tecnon OrbiChem’i 17. märtsi 2009. aasta väljaanne.

11

(12)  SRI 2009. aasta jaanuari väljaanne.

12

(13)  Tecnon OrbiChem’i 17. märtsi 2009. aasta väljaanne.

13

(14)  Tecnon OrbiChem’i 17. detsembri 2008. aasta väljaanne.

14

(15)  PCI, 2009.aasta aprilli väljaanne.

15

(16)  Põhineb SRI 2009. aasta jaanuari väljaande andmetel tarbimis- ja laienemiskavade kohta.

16

(17)  PCI 2009. aasta aprilli väljaanne; Tecnon OrbiChem’i 17. detsembri 2008. aasta ja 17. märtsi 2009. aasta väljaanded.

17

(18)  PCI, 2009. aasta aprilli väljaanne.

18

(19)  Tecnon OrbiChem’i 17. märtsi ja 14. augusti 2009. aasta väljaanded.

19

(20)  Tecnon OrbiChem’i 17. märtsi 2009. aasta väljaanne.

20

(21)  Tecnon OrbiChem’i 14. augusti 2009. aasta väljaanne; ICISe 15. aprilli ja 19. aprilli 2009. aasta väljaanded; PCI andmed (2008. aasta novembri kuni 2009. aasta juuli väljaanded).

21

(22)  EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1.

22

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/21

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 55/2010,

21. jaanuar 2010,

millega Belgia lipu all sõitvatel laevadel keelatakse merlangipüük ICES IV püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2009. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | E2/BE/NS/001 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Belgia |
| Kalavaru | WHG/2AC4. |
| Liik | WHG – merlang (Merlangius merlangus) |
| Piirkond | IV püügipiirkond ja IIa püügipiirkonna EÜ veed |
| Kuupäev | 14. november 2009 |

Nr

E2/BE/NS/001

Liikmesriik

Belgia

Kalavaru

WHG/2AC4.

Liik

WHG – merlang (Merlangius merlangus)

Piirkond

IV püügipiirkond ja IIa püügipiirkonna EÜ veed

Kuupäev

14. november 2009

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/23

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 56/2010,

21. jaanuar 2010,

millega Madalmaade lipu all sõitvatel laevadel keelatakse railaste püük ICES IV püügipiirkonnas ja IIa püügipiirkonna EÜ vetes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määruses (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2009. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2009. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

merenduse ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

3

---

LISA

| Nr | E2/NL/NS/003 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Kalavaru | SRX/2AC4-C |
| Liik | Railased (Rajidae) |
| Piirkond | IIa püügipiirkond ja IV püügipiirkonna EÜ veed |
| Kuupäev | 14. november 2009 |

Nr

E2/NL/NS/003

Liikmesriik

Madalmaad

Kalavaru

SRX/2AC4-C

Liik

Railased (Rajidae)

Piirkond

IIa püügipiirkond ja IV püügipiirkonna EÜ veed

Kuupäev

14. november 2009

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/25

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 57/2010,

21. jaanuar 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 64,0 |
| MA | 62,1 |
| TN | 116,6 |
| TR | 96,8 |
| ZZ | 84,9 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 101,4 |
| MA | 78,1 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 116,4 |
| 0709 90 70 | MA | 119,2 |
| TR | 128,4 |
| ZZ | 123,8 |
| 0805 10 20 | EG | 53,1 |
| IL | 58,8 |
| MA | 52,8 |
| TN | 57,1 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 55,2 |
| 0805 20 10 | IL | 166,5 |
| MA | 78,8 |
| ZZ | 122,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 52,8 |
| EG | 74,4 |
| IL | 76,0 |
| JM | 97,6 |
| MA | 93,3 |
| PK | 41,0 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 74,0 |
| 0805 50 10 | EG | 63,3 |
| IL | 88,6 |
| TR | 74,3 |
| ZZ | 75,4 |
| 0808 10 80 | CA | 77,0 |
| CL | 60,1 |
| CN | 77,3 |
| MK | 24,7 |
| US | 133,7 |
| ZZ | 74,6 |
| 0808 20 50 | CN | 53,6 |
| US | 114,9 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

64,0

MA

62,1

TN

116,6

TR

96,8

ZZ

84,9

0707 00 05

EG

174,9

JO

101,4

MA

78,1

TR

111,2

ZZ

116,4

0709 90 70

MA

119,2

TR

128,4

ZZ

123,8

0805 10 20

EG

53,1

IL

58,8

MA

52,8

TN

57,1

TR

54,0

ZZ

55,2

0805 20 10

IL

166,5

MA

78,8

ZZ

122,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

52,8

EG

74,4

IL

76,0

JM

97,6

MA

93,3

PK

41,0

TR

82,9

ZZ

74,0

0805 50 10

EG

63,3

IL

88,6

TR

74,3

ZZ

75,4

0808 10 80

CA

77,0

CL

60,1

CN

77,3

MK

24,7

US

133,7

ZZ

74,6

0808 20 50

CN

53,6

US

114,9

ZZ

84,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/27

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 58/2010,

21. jaanuar 2010,

mille kohaselt ei anta lõssipulbri toetust määruses (EÜ) nr 619/2008 sätestatud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, ei tuleks anda toetusi pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 19. jaanuar 2010. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, ei tuleks anda toetusi pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 19. jaanuar 2010.

| (3) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 619/2008 väljakuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 19. jaanuar 2010, ei anta toetusi kõnealuse määruse artikli 1 punktis c osutatud toodete ja artiklis 2 osutatud sihtkohtade puhul.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 59/2010,

21. jaanuar 2010,

millega määratakse kindlaks munasektori eksporditoetused

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid, (1) eriti selle artikli 164 lõike 2 viimast taanet ja artiklit 170,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa osas XIX loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa osas XIX loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust munaturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust munaturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EMÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja teatavate kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 1 on sätestatud, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikes 1 on sätestatud, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (3) nõuetele ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa punktis A toodud märgistusnõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (3) nõuetele ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa punktis A toodud märgistusnõuetele.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 164 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimustele.

2.   Lõike 1 kohaselt toetuse saamise tingimustele vastavad tooted peavad vastama määruste (EÜ) nr 852/2004 ja (EÜ) nr 853/2004 asjakohastele nõuetele, eelkõige seoses heakskiidetud ettevõtetes ettevalmistamise ning määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaoga ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 XIV lisa punktiga A ettenähtud märgistusnõuetele vastavusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

3

---

LISA

Munasektori eksporditoetused alates 22. jaanuarist 2010

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | A02 | eurot/100 tükki | 0,39 |
| 0407 00 19 9000 | A02 | eurot/100 tükki | 0,20 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | eurot/100 kg | 0,00 |
| E10 | eurot/100 kg | 20,00 |
| E19 | eurot/100 kg | 0,00 |
| 0408 11 80 9100 | A03 | eurot/100 kg | 84,72 |
| 0408 19 81 9100 | A03 | eurot/100 kg | 42,53 |
| 0408 19 89 9100 | A03 | eurot/100 kg | 42,53 |
| 0408 91 80 9100 | A03 | eurot/100 kg | 53,67 |
| 0408 99 80 9100 | A03 | eurot/100 kg | 9,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  E09 | : | Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Hongkongi erihalduspiirkond, Venemaa, Türgi. |
| E10 | : | Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan, Filipiinid. |
| E19 | : | Kõik sihtkohad, v.a Šveits ja rühmad E09, E10. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

0407 00 11 9000

A02

eurot/100 tükki

0,39

0407 00 19 9000

A02

eurot/100 tükki

0,20

0407 00 30 9000

E09

eurot/100 kg

0,00

E10

eurot/100 kg

20,00

E19

eurot/100 kg

0,00

0408 11 80 9100

A03

eurot/100 kg

84,72

0408 19 81 9100

A03

eurot/100 kg

42,53

0408 19 89 9100

A03

eurot/100 kg

42,53

0408 91 80 9100

A03

eurot/100 kg

53,67

0408 99 80 9100

A03

eurot/100 kg

9,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

E09

:

Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Hongkongi erihalduspiirkond, Venemaa, Türgi.

E10

:

Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan, Filipiinid.

E19

:

Kõik sihtkohad, v.a Šveits ja rühmad E09, E10.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/30

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 60/2010,

21. jaanuar 2010,

millega kehtestatakse asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes kohaldatavad toetusemäärad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikega 1 punktis b nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis s viidatud ning I lisa XIX osas loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse XX lisa V osas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikega 1 punktis b nähakse ette, et nimetatud määruse artikli 1 lõike 1 punktis s viidatud ning I lisa XIX osas loetletud toodete rahvusvahelises kaubanduses ja ühenduses kehtiva hinna vahe võib katta eksporditoetuse abil, kui neid kaupu eksporditakse nimetatud määruse XX lisa V osas loetletud kaupadena.

| (2) | Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa V osas loetletud kaupadena. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1043/2005, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 3448/93 teatavate asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate põllumajandussaaduste ja -toodete eksporditoetuste andmise süsteemi ning nende toetussummade kinnitamise kriteeriumide osas, (2) on sätestatud tooted, mille suhtes tuleks kehtestada toetusemäär, mida kohaldatakse juhul, kui neid tooteid eksporditakse määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa V osas loetletud kaupadena.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõike 2 punkti b kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 artikli 14 lõike 2 punkti b kohaselt tuleb toetusemäär iga kõnealuse põhisaaduste 100 kg kohta kehtestada ajavahemikuks, mis võrdub ajavahemikuga, mis on ette nähtud toetuste määramiseks samade toodete eksportimiseks töötlemata kujul.

| (4) | Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 11 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta. |
| --- | --- |

(4)

Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus sõlmitud põllumajanduslepingu artiklis 11 nähakse ette, et kaubas sisalduva toote eksporditoetus ei tohi ületada toetust, mida kohaldatakse nimetatud toote eksportimise korral edasise töötlemiseta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1043/2005 I lisas ja määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 1 lõike 1 punktis s ning määruse (EÜ) nr 1234/2007 XX lisa V osas loetletud kaupadena eksporditavate põhisaaduste suhtes kohaldatavad toetusemäärad sätestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

ettevõtluse ja tööstuse peadirektor

Heinz ZOUREK

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 172, 5.7.2005, lk 24.

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetlemata kaupadena eksporditavate munade ja munarebude suhtes alates 22. jaanuarist 2010 kohaldatavad toetusemäärad

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kirjeldus | Sihtkoht (1) | Toetusemäär |
| 0407 00 | Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud: | | |
| – kodulindude munad: | | |
| 0407 00 30 | – – muud: | | |
| a) | CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kirjeldus

Sihtkoht (1)

Toetusemäär

0407 00

Linnumunad (koorega), värsked, konserveeritud või kuumtöödeldud:

– kodulindude munad:

0407 00 30

– – muud:

a)

CN-koodiga 3502 11 90 või 3502 19 90 ovoalbumiini eksportimisel

02

0,00

03

20,00

04

0,00

| b) | Muu kauba eksportimisel |
| --- | --- |

b)

Muu kauba eksportimisel

01

0,00

0408

Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, vees või aurus keedetud, külmutatud või muul viisil töödeldud (suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma):

– rebud:

0408 11

– – kuivatatud:

ex 0408 11 80

– – – inimtoiduks kõlblik:

magustamata

01

84,72

0408 19

– – muud:

– – – inimtoiduks kõlblik:

ex 0408 19 81

– – – – vedelal kujul:

magustamata

01

42,53

ex 0408 19 89

– – – – külmutatud:

magustamata

01

42,53

– muud:

0408 91

– – kuivatatud:

ex 0408 91 80

– – – inimtoiduks kõlblik:

magustamata

01

53,67

0408 99

– – muud:

ex 0408 99 80

– – – inimtoiduks kõlblik:

magustamata

01

9,00

---

(1)  Sihtkohad on järgmised:

| 01 | kolmandad riigid. Šveitsi ja Liechtensteini puhul ei kohaldata neid määrasid Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud kaupade suhtes; |
| --- | --- |
| 02 | Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Türgi, Hongkongi erihalduspiirkond ja Venemaa; |
| 03 | Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan ja Filipiinid; |
| 04 | kõik sihtkohad välja arvatud Šveits ning numbrite 02 ja 03 all toodud sihtkohad. |

01

kolmandad riigid. Šveitsi ja Liechtensteini puhul ei kohaldata neid määrasid Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni 22. juuli 1972. aasta lepingu protokolli nr 2 I ja II tabelis loetletud kaupade suhtes;

02

Kuveit, Bahrein, Omaan, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Jeemen, Türgi, Hongkongi erihalduspiirkond ja Venemaa;

03

Lõuna-Korea, Jaapan, Malaisia, Tai, Taiwan ja Filipiinid;

04

kõik sihtkohad välja arvatud Šveits ning numbrite 02 ja 03 all toodud sihtkohad.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/32

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 61/2010,

21. jaanuar 2010,

mille kohaselt ei anta või eksporditoetust määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, ei tuleks anda eksporditoetusi pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 19. jaanuaril 2010. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, ei tuleks anda eksporditoetusi pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 19. jaanuaril 2010.

| (3) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(3)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 619/2008 välja kuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 19. jaanuaril 2010, ei anta eksporditoetusi kõnealuse määruse artikli 1 punktides a ja b osutatud toodetele ning artiklis 2 osutatud sihtkohtadele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/33

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 62/2010,

21. jaanuar 2010,

millega määratakse kindlaks eksporditoetused veise- ja vasikalihasektoris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid, (1) eriti selle artikli 164 lõike 2 viimast lõiku ja artiklit 170,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa XV osas loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse I lisa XV osas loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust veise- ja vasikalihaturu olukorda, tuleks kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164 ja 167–170 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust veise- ja vasikalihaturu olukorda, tuleks kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164 ja 167–170 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 1 kohaselt võib toetus erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 1 kohaselt võib toetus erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad tervisemärki vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile b. Kõnealused tooted peavad ühtlasi vastama nõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004 millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (4). |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad tervisemärki vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile b. Kõnealused tooted peavad ühtlasi vastama nõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004 millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (4).

| (5) | Komisjoni 21. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1359/2007 (milles sätestatakse teatavate kondita veiseliha jaotustükkide ekspordi eritoetuste andmise tingimused) (5) artikli 7 lõike 2 kolmanda lõigu tingimuste kohaselt vähendatakse makstavat eritoetust, kui eksporditav kogus moodustab konditustamise teel toodetud jaotustükkide kogumassist vähem kui 95 %, kuid üle 85 %. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 21. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1359/2007 (milles sätestatakse teatavate kondita veiseliha jaotustükkide ekspordi eritoetuste andmise tingimused) (5) artikli 7 lõike 2 kolmanda lõigu tingimuste kohaselt vähendatakse makstavat eritoetust, kui eksporditav kogus moodustab konditustamise teel toodetud jaotustükkide kogumassist vähem kui 95 %, kuid üle 85 %.

| (6) | Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 993/2009 (6) kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks määrus (EÜ) nr 993/2009 (6) kehtetuks tunnistada ja asendada uue määrusega.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 164 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas osutatud toodetele käesoleva määruse lisas kindlaksmääratud toetussumma ulatuses, kui tooted vastavad käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimusele.

2.   Lõike 1 kohast toetust saavad tooted peavad vastama määruste (EÜ) nr 852/2004 ja (EÜ) nr 853/2004 nõuetele, eelkõige olema valmistatud heakskiidetud ettevõttes ja vastama määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa I jao III peatükiga ettenähtud tervisemärgi nõuetele.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 1359/2007 artikli 7 lõike 2 kolmandas lõigus osutatud juhul vähendatakse tootekoodi 0201 30 00 9100 alla kuuluvate toodete toetusemäära 7 euro võrra 100 kg kohta.

Artikkel 3

Määrus (EÜ) nr 993/2009 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub 22. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

4

(5)  ELT L 304, 22.11.2007, lk 21.

5

(6)  ELT L 278, 23.10.2009, lk 9.

6

---

LISA

Veiselihasektori eksporditoetused, mida kohaldatakse alates 22. jaanuarist 2010

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetuse suurus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | eurot 100 kg eluskaalu kohta | 25,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | eurot 100 kg eluskaalu kohta | 25,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 36,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 21,5 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 48,8 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 28,7 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 48,8 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 28,7 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 36,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 21,5 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 61,0 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 35,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 36,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 21,5 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | eurot 100 kg netokaalu kohta | 6,5 |
| CA (5) | eurot 100 kg netokaalu kohta | 6,5 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 22,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 7,5 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 84,7 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 49,8 |
| EG | eurot 100 kg netokaalu kohta | 103,4 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 50,8 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 29,9 |
| EG | eurot 100 kg netokaalu kohta | 62,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 16,3 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 5,4 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 16,3 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 5,4 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 16,3 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 5,4 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 16,3 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 5,4 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | eurot 100 kg netokaalu kohta | 6,5 |
| CA (5) | eurot 100 kg netokaalu kohta | 6,5 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 22,6 |
| B03 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 7,5 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 23,3 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 20,7 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 23,3 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | eurot 100 kg netokaalu kohta | 20,7 |
| NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on määratletud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Sihtkohakoodid on määratletud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:







  B00 | : | kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine). |
| B02 | : | B04 ja sihtkoht EG. |
| B03 | : | Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 (EÜT L 186, 17.7.2009, lk 1) artiklites 33 ja 42 ja, kui asjakohane, artiklis 41). |
| B04 | : | Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong, Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja tema sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja tema sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetuse suurus

0102 10 10 9140

B00

eurot 100 kg eluskaalu kohta

25,9

0102 10 30 9140

B00

eurot 100 kg eluskaalu kohta

25,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

36,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

21,5

0201 10 00 9130 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

48,8

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

28,7

0201 20 20 9110 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

48,8

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

28,7

0201 20 30 9110 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

36,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

21,5

0201 20 50 9110 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

61,0

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

35,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

36,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

21,5

0201 30 00 9050

US (4)

eurot 100 kg netokaalu kohta

6,5

CA (5)

eurot 100 kg netokaalu kohta

6,5

0201 30 00 9060 (7)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

22,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

7,5

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

eurot 100 kg netokaalu kohta

84,7

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

49,8

EG

eurot 100 kg netokaalu kohta

103,4

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

eurot 100 kg netokaalu kohta

50,8

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

29,9

EG

eurot 100 kg netokaalu kohta

62,0

0202 10 00 9100

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

16,3

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

5,4

0202 20 30 9000

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

16,3

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

5,4

0202 20 50 9900

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

16,3

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

5,4

0202 20 90 9100

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

16,3

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

5,4

0202 30 90 9100

US (4)

eurot 100 kg netokaalu kohta

6,5

CA (5)

eurot 100 kg netokaalu kohta

6,5

0202 30 90 9200 (7)

B02

eurot 100 kg netokaalu kohta

22,6

B03

eurot 100 kg netokaalu kohta

7,5

1602 50 31 9125 (6)

B00

eurot 100 kg netokaalu kohta

23,3

1602 50 31 9325 (6)

B00

eurot 100 kg netokaalu kohta

20,7

1602 50 95 9125 (6)

B00

eurot 100 kg netokaalu kohta

23,3

1602 50 95 9325 (6)

B00

eurot 100 kg netokaalu kohta

20,7

NB: Nii tootekoodid kui A-rea sihtkohakoodid on määratletud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Sihtkohakoodid on määratletud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

B00

:

kõik sihtkohad (kolmandad riigid, muud territooriumid, ekspordiga ühendusest võrdsustatavad tarned ja pardavarude tarnimine).

B02

:

B04 ja sihtkoht EG.

B03

:

Albaania, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Kosovo (), Montenegro, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, laevade ja lennukite kütuse- ja toiduvarud (sihtkohad, millele on osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 612/2009 (EÜT L 186, 17.7.2009, lk 1) artiklites 33 ja 42 ja, kui asjakohane, artiklis 41).

B04

:

Türgi, Ukraina, Valgevene, Moldova, Venemaa, Gruusia, Armeenia, Aserbaidžaan, Kasahstan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Kõrgõzstan, Maroko, Alžeeria, Tuneesia, Liibüa, Liibanon, Süüria, Iraak, Iraan, Iisrael, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Jordaania, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid, Omaan, Jeemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Birma), Tai, Vietnam, Indoneesia, Filipiinid, Hiina, Põhja-Korea, Hongkong, Sudaan, Mauritaania, Mali, Burkina Faso, Niger, Tšaad, Cabo Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Libeeria, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeeria, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Ekvatoriaal-Guinea, Sao Tomé ja Prince, Gabon, Kongo, Kongo (Demokraatlik Vabariik), Rwanda, Burundi, Saint Helena asumaa ja tema sõltkonnad, Angola, Etioopia, Eritrea, Djibouti, Somaalia, Uganda, Tansaania, Seišellid ja tema sõltkonnad, Briti India ookeani ala, Mosambiik, Mauritius, Komoorid, Mayotte, Sambia, Malawi, Lõuna-Aafrika Vabariik, Lesotho.

---

(1)  Nii nagu määratletud ÜRO julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis 1244.

(2)  Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb esitada komisjoni määruse (EÜ) nr 433/2007 (ELT L 104, 21.4.2007, lk 3) lisas kirjeldatud sertifikaat.

(3)  Toetuse andmise tingimuseks on komisjoni määruses (EÜ) nr 1359/2007 (ELT L 304, 22.11.2007, lk 21) ja vajaduse korral komisjoni määruses (EÜ) nr 1741/2006 (ELT L 329, 25.11.2006, lk 7) sätestatud tingimuste järgimine.

(4)  Komisjoni määruses (EÜ) nr 1643/2006 (ELT L 308, 8.11.2006, lk 7) sätestatud tingimustel.

(5)  Komisjoni määruses (EÜ) nr 1041/2008 (ELT L 281, 24.10.2008, lk 3) sätestatud tingimustel.

(6)  Eksporditoetuse andmise tingimuseks on komisjoni määruses (EÜ) nr 1731/2006 (ELT L 325, 24.11.2006, lk 12) sätestatud tingimuste järgimine.

(7)  Rasvata taise veiseliha sisaldus määratakse komisjoni määruse (EMÜ) nr 2429/86 (EÜT L 210, 1.8.1986, lk 39) lisas kirjeldatud korras.

Mõistega “keskmine sisaldus” osutatakse komisjoni määruse (EÜ) nr 765/2002 (EÜT L 117, 4.5.2002, lk 6) artikli 2 lõikes 1 määratletud proovi kogusele. Proov võetakse partii sellest osast, mille puhul oht on suurim.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/37

---

KOMISJONIMÄÄRUS (EL) nr 63/2010,

21. jaanuar 2010,

millega kehtestatakse kodulinnulihasektori eksporditoetused

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid, (1) eriti selle artikli 164 lõike 2 viimast taanet ja artiklit 170,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EMÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli lisa 1 osas XX loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EMÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli lisa 1 osas XX loetletud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja ühenduse turul kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetusega.

| (2) | Arvestades praegust kodulinnulihaturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(2)

Arvestades praegust kodulinnulihaturu olukorda tuleks seepärast kindlaks määrata eksporditoetused kooskõlas määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklites 162–164, 167, 169 ja 170 sätestatud eeskirjade ja kriteeriumidega.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikega 1 sätestatakse, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõikega 1 sätestatakse, et toetus võib erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad eraldusmärgist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile b. Kõnealused tooted peaksid vastama ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (3) nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad eraldusmärgist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile b. Kõnealused tooted peaksid vastama ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 852/2004 (toiduainete hügieeni kohta) (3) nõuetele.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/1234 artikliga 164 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas sätestatud toodetele ja kogustele vastavalt käesoleva artikli lõikes 2 ettenähtud tingimusele.

2.   Lõike 1 kohaselt toetuse saamise tingimustele vastavad tooted peavad vastama määruste (EÜ) nr 852/2004 ja (EÜ) nr 853/2004 asjakohastele nõuetele, eelkõige seoses heakskiidetud ettevõtetes ettevalmistamise ja määruse (EÜ) nr 853/2004 II lisa I jaoga ettenähtud eraldusmärgistuse nõuetele vastavusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

3

---

LISA

Kodulinnulihasektori eksporditoetused alates 22. jaanuarist 2010

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).
  Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:






  V03: | A24, Angola, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Jordaania, Jeemen, Liibanon, Iraak, Iraan. |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

40,00

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

Muud sihtkohad on määratletud järgmiselt:

V03:

A24, Angola, Saudi Araabia, Kuveit, Bahrein, Katar, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Jordaania, Jeemen, Liibanon, Iraak, Iraan.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/39

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 64/2010,

21. jaanuar 2010,

millega määratakse kindlaks eksporditoetused sealihasektoris

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõike 2 viimast lõiku ja artiklit 170,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikega 1 on ette nähtud, et kõnealuse määruse I lisa XVII osas osutatud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja samade toodete ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 162 lõikega 1 on ette nähtud, et kõnealuse määruse I lisa XVII osas osutatud toodete maailmaturul kehtivate hindade ja samade toodete ühenduses kehtivate hindade vahe võib katta eksporditoetuse abil.

| (2) | Võttes arvesse sealihaturu praegust olukorda oleks oluline kehtestada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklitega 162–164, 167, 169 ja 170 ettenähtud eeskirjade ja nõuete kohaselt eksporditoetused. |
| --- | --- |

(2)

Võttes arvesse sealihaturu praegust olukorda oleks oluline kehtestada määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklitega 162–164, 167, 169 ja 170 ettenähtud eeskirjade ja nõuete kohaselt eksporditoetused.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 1 kohaselt võivad eksporditoetused erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 164 lõike 1 kohaselt võivad eksporditoetused erineda vastavalt sihtkohale, eriti kui olukord maailmaturul, konkreetsed nõuded teatavatel turgudel või asutamislepingu artikli 300 kohaselt sõlmitud lepingutest tulenevad kohustused seda tingivad.

| (4) | Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad tervisemärki vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile a. Kõnealused tooted peavad ühtlasi vastama nõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (4). |
| --- | --- |

(4)

Toetust tuleks anda ainult nendele toodetele, mille puhul on lubatud vaba liikumine ühenduses ja mis kannavad tervisemärki vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad) (2) artikli 5 lõike 1 punktile a. Kõnealused tooted peavad ühtlasi vastama nõuetele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 852/2004 toiduainete hügieeni kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 854/2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks (4).

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 164 ettenähtud eksporditoetusi antakse käesoleva määruse lisas osutatud toodetele käesoleva määruse lisas kindlaksmääratud toetussumma ulatuses, kui tooted vastavad käesoleva artikli lõikega 2 ettenähtud tingimusele.

2.   Lõike 1 kohast toetust saavad tooted peavad vastama määruste (EÜ) nr 852/2004 ja (EÜ) nr 853/2004 nõuetele, eelkõige olema valmistatud heakskiidetud ettevõttes ja vastama määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa I jao III peatükiga ettenähtud tervisemärgi nõuetele.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

2

(3)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

3

(4)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

4

---

LISA

Sealihasektori eksporditoetused alates 22. jaanuarist 2010

| Tootekood | Sihtkoht | Mõõtühik | Toetus |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210 11 31 9110 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 11 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9100 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9300 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 1601 00 91 9120 | A00 | EUR/100 kg | 19,50 |
| 1601 00 99 9110 | A00 | EUR/100 kg | 15,20 |
| 1602 41 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 1602 41 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 42 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 22,80 |
| 1602 42 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 49 19 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1). |

Tootekood

Sihtkoht

Mõõtühik

Toetus

0210 11 31 9110

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 11 31 9910

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9100

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9300

A00

EUR/100 kg

54,20

1601 00 91 9120

A00

EUR/100 kg

19,50

1601 00 99 9110

A00

EUR/100 kg

15,20

1602 41 10 9110

A00

EUR/100 kg

29,00

1602 41 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 42 10 9110

A00

EUR/100 kg

22,80

1602 42 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 49 19 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

NB: Tootekoodid ja A-rea sihtkohakoodid on sätestatud komisjoni muudetud määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24.12.1987, lk 1).

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/41

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 65/2010,

21. jaanuar 2010,

millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 143,

võttes arvesse nõukogu 7. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 614/2009 ovoalbumiini ja laktalbumiini (2) ühise kaubandussüsteemi kohta, eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektorites ning ovoalbumiini impordihindade määramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. Seepärast tuleks tüüpilised hinnad avaldada.

| (3) | Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(3)

Turuolukorda arvesse võttes tuleks seda muudatust kohaldada võimalikult kiiresti.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu akenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 181, 14.7.2009, lk 8.

2

(3)  ELT L 145, 29.6.1995, lk 47.

3

---

LISA

Komisjoni 21. jaanuari 2010. aasta määrusele, millega kinnitatakse kodulinnuliha- ja munasektorite ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (EUR/100 kg) | Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis
  (EUR/100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 86,6 | 1 | AR |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 116,5 | 0 | BR |
| 113,8 | 1 | AR |
| 0207 14 10 | Kanade kondita jaotustükid, külmutatud | 208,4 | 28 | BR |
| 190,0 | 35 | AR |
| 284,5 | 5 | CL |
| 0207 14 50 | Kana rinnatükid, külmutatud | 201,1 | 3 | BR |
| 0207 14 60 | Kana koivad, külmutatud | 98,9 | 13 | BR |
| 94,5 | 15 | AR |
| 0207 25 10 | Nn 80 % kalkunirümbad, külmutatud | 172,0 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud | 241,0 | 17 | BR |
| 291,3 | 2 | CL |
| 0408 11 80 | Munakollased | 341,4 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Kooreta linnumunad, kuivatatud | 332,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata valmistised kanast | 227,4 | 18 | BR |
| 162,0 | 43 | AR |
| 3502 11 90 | Munaalbumiin, kuivatatud | 594,0 | 0 | AR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(EUR/100 kg)

Artikli 3 lõikes 3 osutatud tagatis

(EUR/100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

86,6

1

AR

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

116,5

0

BR

113,8

1

AR

0207 14 10

Kanade kondita jaotustükid, külmutatud

208,4

28

BR

190,0

35

AR

284,5

5

CL

0207 14 50

Kana rinnatükid, külmutatud

201,1

3

BR

0207 14 60

Kana koivad, külmutatud

98,9

13

BR

94,5

15

AR

0207 25 10

Nn 80 % kalkunirümbad, külmutatud

172,0

0

BR

0207 27 10

Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

241,0

17

BR

291,3

2

CL

0408 11 80

Munakollased

341,4

0

AR

0408 91 80

Kooreta linnumunad, kuivatatud

332,5

0

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata valmistised kanast

227,4

18

BR

162,0

43

AR

3502 11 90

Munaalbumiin, kuivatatud

594,0

0

AR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.”

1

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/43 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/43

---

NÕUKOGU OTSUS

27. november 2009,

kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta

(2010/37/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

ning võttes arvesse järgmist:

| (1) | Asutamislepinguga kehtestatakse Euroopa Liidu (EL) kodakondsus, mis täiendab vastavate liikmesriikide kodakondsust ja on oluline element Euroopa integratsiooni tugevdamisel ja kindlustamisel. |
| --- | --- |

(1)

Asutamislepinguga kehtestatakse Euroopa Liidu (EL) kodakondsus, mis täiendab vastavate liikmesriikide kodakondsust ja on oluline element Euroopa integratsiooni tugevdamisel ja kindlustamisel.

| (2) | Kodanikuaktiivsuse innustamine on võtmeelement ühtekuuluvuse ja demokraatia arengu tugevdamisel. |
| --- | --- |

(2)

Kodanikuaktiivsuse innustamine on võtmeelement ühtekuuluvuse ja demokraatia arengu tugevdamisel.

| (3) | Kodanikuaktiivsust edendav vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta aitab näidata, et vabatahtlik tegevus on kodanikuaktiivsuse ja demokraatia üks tähtsaid mõõtmeid, mis viib ellu selliseid Euroopa väärtusi nagu solidaarsus ja mittediskrimineerimine ning annab seega panuse Euroopa ühiskondade harmoonilisele arengule. |
| --- | --- |

(3)

Kodanikuaktiivsust edendav vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta aitab näidata, et vabatahtlik tegevus on kodanikuaktiivsuse ja demokraatia üks tähtsaid mõõtmeid, mis viib ellu selliseid Euroopa väärtusi nagu solidaarsus ja mittediskrimineerimine ning annab seega panuse Euroopa ühiskondade harmoonilisele arengule.

| (4) | Vabatahtlik tegevus kujutab endast rikkalikku õppimise allikat, võimaldab arendada sotsiaalseid oskusi ja pädevusi ning aitab kaasa solidaarsusele. Igas vanuses vabatahtlike tegevus on äärmiselt oluline demokraatia arengu jaoks, mis on üks ELi aluspõhimõtteid. Vabatahtlik tegevus võib kaasa aidata inimeste heaolule ja Euroopa ühiskonna harmoonilisele arengule. |
| --- | --- |

(4)

Vabatahtlik tegevus kujutab endast rikkalikku õppimise allikat, võimaldab arendada sotsiaalseid oskusi ja pädevusi ning aitab kaasa solidaarsusele. Igas vanuses vabatahtlike tegevus on äärmiselt oluline demokraatia arengu jaoks, mis on üks ELi aluspõhimõtteid. Vabatahtlik tegevus võib kaasa aidata inimeste heaolule ja Euroopa ühiskonna harmoonilisele arengule.

| (5) | Võttes nõuetekohaselt arvesse iga liikmesriigi olukorra eripära ning vabatahtliku tegevuse kõiki vorme, tähendab mõiste „vabatahtlik tegevus” igasugust vabatahtlikku tegevust, nii formaalset, mitteformaalset kui ka informaalset, mida isik teeb omast vabast tahtest, valikust ja motivatsioonist juhindudes ning mis ei ole seotud rahalise kasu saamisega. Sellest on kasu üksikisikust vabatahtlikule, kogukondadele ja kogu ühiskonnale. Ühtlasi on see üksikisikute ja ühenduste jaoks võimalus käsitleda inimlikke, sotsiaalseid, põlvkondadevahelisi ja keskkonnaalaseid vajadusi ja probleeme ning sageli tehakse seda mittetulundusühingute või kodanikualgatuste toetuseks. Vabatahtlik tegevus ei asenda ametialaseid ja tasustatud tööhõivevõimalusi, vaid annab ühiskonnale lisaväärtust. |
| --- | --- |

(5)

Võttes nõuetekohaselt arvesse iga liikmesriigi olukorra eripära ning vabatahtliku tegevuse kõiki vorme, tähendab mõiste „vabatahtlik tegevus” igasugust vabatahtlikku tegevust, nii formaalset, mitteformaalset kui ka informaalset, mida isik teeb omast vabast tahtest, valikust ja motivatsioonist juhindudes ning mis ei ole seotud rahalise kasu saamisega. Sellest on kasu üksikisikust vabatahtlikule, kogukondadele ja kogu ühiskonnale. Ühtlasi on see üksikisikute ja ühenduste jaoks võimalus käsitleda inimlikke, sotsiaalseid, põlvkondadevahelisi ja keskkonnaalaseid vajadusi ja probleeme ning sageli tehakse seda mittetulundusühingute või kodanikualgatuste toetuseks. Vabatahtlik tegevus ei asenda ametialaseid ja tasustatud tööhõivevõimalusi, vaid annab ühiskonnale lisaväärtust.

| (6) | Kiiresti muutuvas ühiskonnas on vaja tagada vabatahtlikku tegevust toetavad tõhusad meetmed, et vabatahtlikus tegevuses saaks osaleda rohkem inimesi. Seega on oluline toetada üksteiselt õppimist ja heade tavade vahetamist ja arendamist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

(6)

Kiiresti muutuvas ühiskonnas on vaja tagada vabatahtlikku tegevust toetavad tõhusad meetmed, et vabatahtlikus tegevuses saaks osaleda rohkem inimesi. Seega on oluline toetada üksteiselt õppimist ja heade tavade vahetamist ja arendamist kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja ühenduse tasandil.

| (7) | 1997. aasta valitsustevahelisel konverentsil võeti vastu deklaratsioon nr 38 vabatahtliku teenistuse kohta, mis lisati Amsterdami lepingu lõppaktile ja milles tunnustati vabatahtliku tegevuse tähtsat panust sotsiaalse ühtekuuluvustunde arendamisse. |
| --- | --- |

(7)

1997. aasta valitsustevahelisel konverentsil võeti vastu deklaratsioon nr 38 vabatahtliku teenistuse kohta, mis lisati Amsterdami lepingu lõppaktile ja milles tunnustati vabatahtliku tegevuse tähtsat panust sotsiaalse ühtekuuluvustunde arendamisse.

| (8) | Oma 1997. aasta juuni teatises vabatahtlike organisatsioonide ja sihtasutuste osatähtsuse edendamise kohta Euroopas tõstis komisjon esile vabatahtlike organisatsioonide ja sihtasutuste kolme aspekti: töökohtade loomise majanduslik aspekt; sotsiaalne aspekt, mis seisneb sotsiaalmeetmete kindlaksmääramisele ja sotsiaalsele progressile kaasaaitamises; ning poliitiline aspekt, millega edendatakse demokraatiat, kodanikumeelsust ja kodanikuosalust. |
| --- | --- |

(8)

Oma 1997. aasta juuni teatises vabatahtlike organisatsioonide ja sihtasutuste osatähtsuse edendamise kohta Euroopas tõstis komisjon esile vabatahtlike organisatsioonide ja sihtasutuste kolme aspekti: töökohtade loomise majanduslik aspekt; sotsiaalne aspekt, mis seisneb sotsiaalmeetmete kindlaksmääramisele ja sotsiaalsele progressile kaasaaitamises; ning poliitiline aspekt, millega edendatakse demokraatiat, kodanikumeelsust ja kodanikuosalust.

| (9) | Nõukogu ning nõukogus 27. juunil 2002. aastal ja 16. novembril 2007. aastal kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioonides ning 20. novembri 2008. aasta soovituses tunnustasid nõukogu ja liikmesriigid „vabatahtlikku tegevust” kui noortevaldkonna üht põhiaspekti ning leppisid kokku noorte vabatahtliku tegevuse ühistes eesmärkides ning samuti noorte liikuvuse suhtes kogu ELi ulatuses. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu ning nõukogus 27. juunil 2002. aastal ja 16. novembril 2007. aastal kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioonides ning 20. novembri 2008. aasta soovituses tunnustasid nõukogu ja liikmesriigid „vabatahtlikku tegevust” kui noortevaldkonna üht põhiaspekti ning leppisid kokku noorte vabatahtliku tegevuse ühistes eesmärkides ning samuti noorte liikuvuse suhtes kogu ELi ulatuses.

| (10) | 13. detsembri 2006. aasta arvamuses „Vabatahtlik tegevus, selle roll ja mõju Euroopa ühiskonnas” (2) palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa Komisjonil „kuulutada välja Euroopa vabatahtlike aasta ning avaldada nii kiiresti kui võimalik valge raamat vabatahtliku tegevuse ja kodanikuaktiivsuse kohta Euroopas”. |
| --- | --- |

(10)

13. detsembri 2006. aasta arvamuses „Vabatahtlik tegevus, selle roll ja mõju Euroopa ühiskonnas” (2) palus Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa Komisjonil „kuulutada välja Euroopa vabatahtlike aasta ning avaldada nii kiiresti kui võimalik valge raamat vabatahtliku tegevuse ja kodanikuaktiivsuse kohta Euroopas”.

| (11) | 2008. aasta märtsis võttis Euroopa Parlament vastu aruande „Vabatahtliku tegevuse osatähtsus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel”, milles kutsuti liikmesriike ja piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles tunnustama vabatahtliku tegevuse tähtsust sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse edendamisel. |
| --- | --- |

(11)

2008. aasta märtsis võttis Euroopa Parlament vastu aruande „Vabatahtliku tegevuse osatähtsus majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel”, milles kutsuti liikmesriike ja piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi üles tunnustama vabatahtliku tegevuse tähtsust sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse edendamisel.

| (12) | 2008. aasta juulis võttis Euroopa Parlament vastu kirjaliku deklaratsiooni 2011. aasta kuulutamise kohta Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks. |
| --- | --- |

(12)

2008. aasta juulis võttis Euroopa Parlament vastu kirjaliku deklaratsiooni 2011. aasta kuulutamise kohta Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks.

| (13) | Vabatahtlikku tegevust on käsitletud mitmes ühenduse programmis, milles on muu hulgas keskendutud liikuvusele igas vanuses inimestele mõeldud vabatahtlike tegevuste raames, sh programmid „Elukestev õpe” (3) ja „Kodanike Euroopa” (4) ning Euroopa vabatahtlik teenistus programmi „Aktiivsed Noored” (5) raames. |
| --- | --- |

(13)

Vabatahtlikku tegevust on käsitletud mitmes ühenduse programmis, milles on muu hulgas keskendutud liikuvusele igas vanuses inimestele mõeldud vabatahtlike tegevuste raames, sh programmid „Elukestev õpe” (3) ja „Kodanike Euroopa” (4) ning Euroopa vabatahtlik teenistus programmi „Aktiivsed Noored” (5) raames.

| (14) | Kogu Euroopas on väga erinevat laadi vabatahtlikku tegevust, mida tuleks alal hoida ja edasi arendada. |
| --- | --- |

(14)

Kogu Euroopas on väga erinevat laadi vabatahtlikku tegevust, mida tuleks alal hoida ja edasi arendada.

| (15) | Vabatahtliku tegevuse potentsiaali ei ole veel täielikult ära kasutatud. Kodanikuaktiivsust edendav Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta annab võimaluse näidata Euroopa kontekstis, et vabatahtlik tegevus suurendab kodanikuosalust, ning võib aidata suurendada kodanike ühtekuuluvustunnet ja osalust ühiskonnas kõikidel tasanditel – kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

(15)

Vabatahtliku tegevuse potentsiaali ei ole veel täielikult ära kasutatud. Kodanikuaktiivsust edendav Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta annab võimaluse näidata Euroopa kontekstis, et vabatahtlik tegevus suurendab kodanikuosalust, ning võib aidata suurendada kodanike ühtekuuluvustunnet ja osalust ühiskonnas kõikidel tasanditel – kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil.

| (16) | Kodanikuaktiivsust edendav vabatahtliku tegevuse aasta võiks ka kaasa aidata soolise ebavõrdsuse käsitlemisele vabatahtliku tegevuse sektoris, näiteks seoses sektorite ja tegevustega, milles mehed ja naised osalevad, või seoses esindatusega vabatahtliku tegevuse sektori juhtide seas. |
| --- | --- |

(16)

Kodanikuaktiivsust edendav vabatahtliku tegevuse aasta võiks ka kaasa aidata soolise ebavõrdsuse käsitlemisele vabatahtliku tegevuse sektoris, näiteks seoses sektorite ja tegevustega, milles mehed ja naised osalevad, või seoses esindatusega vabatahtliku tegevuse sektori juhtide seas.

| (17) | 2011. aastal möödub kümme aastat rahvusvahelisest ÜRO vabatahtlike aastast 2001. |
| --- | --- |

(17)

2011. aastal möödub kümme aastat rahvusvahelisest ÜRO vabatahtlike aastast 2001.

| (18) | Käesoleva otsusega kehtestatakse rahastamispakett, mis kujutab endast peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (6) punkti 37 tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva otsusega kehtestatakse rahastamispakett, mis kujutab endast peamist juhist eelarvepädevatele institutsioonidele Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel 17. mail 2006. aastal sõlmitud institutsioonidevahelise kokkuleppe (eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (6) punkti 37 tähenduses.

| (19) | Kuna kavandatav Euroopa aasta nõuab riikidevahelist teabevahetust ja heade tavade levitamist kogu ühenduse tasandil, ei suuda liikmesriigid meetme eesmärke täielikult saavutada, mistõttu on need meetmete ulatust arvestades paremini saavutatavad ühenduse tasandil. Asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(19)

Kuna kavandatav Euroopa aasta nõuab riikidevahelist teabevahetust ja heade tavade levitamist kogu ühenduse tasandil, ei suuda liikmesriigid meetme eesmärke täielikult saavutada, mistõttu on need meetmete ulatust arvestades paremini saavutatavad ühenduse tasandil. Asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

2011. aasta nimetatakse kodanikuaktiivsust edendavaks Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks (edaspidi „Euroopa aasta”).

Artikkel 2

Eesmärgid

Euroopa aasta üldeesmärk on innustada ja toetada eelkõige kogemuste ja heade tavade vahetamise kaudu ühenduse, liikmesriikide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jõupingutusi luua kodanikuühiskonnale Euroopa Liidus vabatahtliku tegevuse jaoks soodne keskkond ning suurendada vabatahtliku tegevuse nähtavust Euroopa Liidus.

Euroopa aasta eesmärgid on järgmised:

| 1) | töötada vabatahtlikku tegevust soodustava keskkonna suunas ELis, et kinnistada vabatahtlik tegevus kui kodanikuosaluse ja inimestelt inimestele suunatud tegevuse edendamise vahend ELi kontekstis ning käsitleda vajaduse korral olemasolevaid takistusi vabatahtlikule tegevusele; |
| --- | --- |

1)

töötada vabatahtlikku tegevust soodustava keskkonna suunas ELis, et kinnistada vabatahtlik tegevus kui kodanikuosaluse ja inimestelt inimestele suunatud tegevuse edendamise vahend ELi kontekstis ning käsitleda vajaduse korral olemasolevaid takistusi vabatahtlikule tegevusele;

| 2) | anda vabatahtliku tegevuse organiseerijatele võimalus parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti, et lihtsustada vabatahtlikku tegevust ja aidata korraldajatel ellu viia uut laadi vabatahtlikke tegevusi ning soodustada suhtlust, liikuvust, koostööd ja sünergiat kodanikuühiskonna raames ning kodanikuühiskonna ja muude sektorite vahel ELi kontekstis; |
| --- | --- |

2)

anda vabatahtliku tegevuse organiseerijatele võimalus parandada vabatahtliku tegevuse kvaliteeti, et lihtsustada vabatahtlikku tegevust ja aidata korraldajatel ellu viia uut laadi vabatahtlikke tegevusi ning soodustada suhtlust, liikuvust, koostööd ja sünergiat kodanikuühiskonna raames ning kodanikuühiskonna ja muude sektorite vahel ELi kontekstis;

| 3) | tunnustada vabatahtlikku tegevust, et edendada asjakohaseid stiimuleid üksikisikute, ettevõtjate ja vabatahtlikku tegevust toetavate organisatsioonide jaoks ning saavutada olukord, kus ELi ja liikmesriikide tasandi poliitikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid, avalik-õiguslikud institutsioonid, formaalse ja mitteformaalse õppe sektor ja ettevõtjad tunnustaksid süsteemsemalt vabatahtlikku tegevust ja selle raames omandatavaid oskusi ja pädevusi; |
| --- | --- |

3)

tunnustada vabatahtlikku tegevust, et edendada asjakohaseid stiimuleid üksikisikute, ettevõtjate ja vabatahtlikku tegevust toetavate organisatsioonide jaoks ning saavutada olukord, kus ELi ja liikmesriikide tasandi poliitikud, kodanikuühiskonna organisatsioonid, avalik-õiguslikud institutsioonid, formaalse ja mitteformaalse õppe sektor ja ettevõtjad tunnustaksid süsteemsemalt vabatahtlikku tegevust ja selle raames omandatavaid oskusi ja pädevusi;

| 4) | suurendada teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtusest ja tähtsusest, et suurendada üldist teadlikkust selle kohta, et vabatahtlik töö on oluline kodanikuosaluse avaldumise vorm, mis aitab kaasa selliste kõikide liikmesriikide jaoks ühiste eesmärkide saavutamisele nagu harmooniline sotsiaalne areng ja sotsiaalne ühtekuuluvus. |
| --- | --- |

4)

suurendada teadlikkust vabatahtliku tegevuse väärtusest ja tähtsusest, et suurendada üldist teadlikkust selle kohta, et vabatahtlik töö on oluline kodanikuosaluse avaldumise vorm, mis aitab kaasa selliste kõikide liikmesriikide jaoks ühiste eesmärkide saavutamisele nagu harmooniline sotsiaalne areng ja sotsiaalne ühtekuuluvus.

Artikkel 3

Algatused

1.   Artiklis 2 sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalikud meetmed võivad hõlmata järgmisi Euroopa aasta eesmärkidega seonduvaid algatusi ühenduse, riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil:

| a) | kogemuste ja heade tavade vahetamine; |
| --- | --- |

a)

kogemuste ja heade tavade vahetamine;

| b) | uuringute ja teadustööde sooritamine ning samuti nende tulemuste levitamine; |
| --- | --- |

b)

uuringute ja teadustööde sooritamine ning samuti nende tulemuste levitamine;

| c) | konverentsid, üritused ja algatused, et edendada arutelu ja suurendada teadlikkust kodanike osalemist soodustava vabatahtliku tegevuse tähtsusest ja väärtusest ning tõsta esile vabatahtlike ja nende organisatsioonide panust; |
| --- | --- |

c)

konverentsid, üritused ja algatused, et edendada arutelu ja suurendada teadlikkust kodanike osalemist soodustava vabatahtliku tegevuse tähtsusest ja väärtusest ning tõsta esile vabatahtlike ja nende organisatsioonide panust;

| d) | liikmesriikides läbi viidavad konkreetsed algatused, mille eesmärk on edendada Euroopa aasta eesmärke; vähemalt 25 % Euroopa aasta kogueelarvest kasutatakse selleks otstarbeks; |
| --- | --- |

d)

liikmesriikides läbi viidavad konkreetsed algatused, mille eesmärk on edendada Euroopa aasta eesmärke; vähemalt 25 % Euroopa aasta kogueelarvest kasutatakse selleks otstarbeks;

| e) | teabe- ja tutvustuskampaaniad peamiste ideede levitamiseks. |
| --- | --- |

e)

teabe- ja tutvustuskampaaniad peamiste ideede levitamiseks.

Esimeses lõigus nimetatud algatuste üksikasjad on sätestatud lisas.

2.   Ühendusepoolne projektide rahastamine toimub ühenduse kehtivate programmide kaudu.

Artikkel 4

Koostöö liikmesriikidega

Hiljemalt 28. veebruariks 2010 määrab iga liikmesriik asutuse, kes korraldab liikmesriigi osalust Euroopa aasta algatustes (edaspidi „riiklik koordineerimisasutus”) ning teavitab sellest komisjoni.

Oma tegevuses ning eelkõige riiklike programmide koostamisel konsulteerib riiklik koordineerimisasutus tihedalt ja teeb koostööd erinevate sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonidega ja vajaduse korral riiklike asutuste või kontaktpunktidega, kes on seotud ühenduse asjaomaste programmidega.

Riiklikud programmid ja Euroopa aasta prioriteedid kehtestatakse kooskõlas artiklis 2 loetletud eesmärkidega ning vastavalt lisas esitatud meetmete üksikasjadele.

Artikkel 5

Koordineerimine ühenduse tasandil ja rakendamine

Komisjon korraldab riiklike koordineerimisasutuste kokkusaamisi, et kooskõlastada Euroopa aasta rakendamist ja vahetada teavet selle rakendamise kohta riiklikul tasandil.

Komisjon korraldab ka vabatahtliku tegevuse valdkonnas tegevate Euroopa organisatsioonide esindajate ja sidusrühmade kohtumisi, et aidata ühendust Euroopa aasta rakendamisel ühenduse tasandil.

Komisjon rakendab Euroopa aastat ühenduse tasandil.

Euroopa aasta tegevusse on kaasatud liikmesriigid, Euroopa Parlament, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Regioonide Komitee.

Artikkel 6

Finantssätted

1.   Kogu ühendust hõlmavate meetmete puhul, millele on osutatud lisa A osas, korraldatakse hankelepingute sõlmimine või Euroopa Ühenduste üldeelarvest rahastatavate toetuste andmine.

2.   Kogu ühendust hõlmavaid meetmeteid, millele on osutatud lisa B osas, võib kaasrahastada Euroopa ühenduste üldeelarvest.

3.   Komisjon annab toetust igale artikliga 4 ette nähtud riiklikule koordineerimisasutusele lisa C osas sätestatud menetluse kohaselt.

Artikkel 7

Eelarve

1.   Käesoleva otsuse rakendamise rahastamispakett ajavahemikuks 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2011 on 8 000 000 eurot.

2.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.

Artikkel 8

Rahvusvaheline koostöö

Euroopa aasta eesmärkide täitmiseks võib komisjon teha koostööd asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, eelkõige ÜRO ja Euroopa Nõukoguga, tagades samal ajal ELi nähtava osalemise.

Artikkel 9

Järjepidevus ja vastastikune täiendavus

Komisjon tagab koos liikmesriikidega kooskõla otsuses sätestatud meetmete ning muude ühenduse, riiklike või piirkondlike meetmete ja algatuste vahel, mis aitavad saavutada Euroopa aasta eesmärke.

Artikkel 10

Ühenduse finantshuvide kaitse

1.   Komisjon tagab, et käesoleva otsuse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse ühenduse finantshuve pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse eest tõkestavate meetmete kohaldamise, tõhusa kontrollimise ja mis tahes alusetult välja makstud summade sissenõudmisega ning juhul, kui tuvastatakse eeskirjade eiramine, tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonidega kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (7) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest, (8) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (9).

2.   Käesoleva otsuse raames rahastatavate ühenduse meetmete puhul tähendab eeskirjade eiramine määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõike 2 tähenduses ühenduse õiguse sätete mis tahes rikkumist või ettevõtja tegevusest või tegematajätmisest põhjustatud lepingulise kohustuse täitmatajätmist, mis põhjendamatu kuluartikli tõttu kahjustas või oleks võinud kahjustada ühenduste üldeelarvet või mõnda ühenduste hallatavat eelarvet.

3.   Komisjon vähendab meetme rahalise toetuse summat, peatab selle väljamaksmise või nõuab selle tagasi, kui ta tuvastab eeskirjade eiramise, sealhulgas käesoleva otsuse või kõnealuse rahalise toetuse andmise üksikotsuse või lepingu sätete eiramise, või juhul, kui meedet on komisjonilt nõusolekut taotlemata märgatavalt muudetud, nii et see on vastuolus projekti laadi või rakendamise tingimustega.

4.   Kui tähtaegadest ei ole kinni peetud või meetme rakendamisel saavutatud edu õigustab ainult osa eraldatud toetuse kasutamist, nõuab komisjon abisaajalt kindlaksmääratud tähtaja jooksul selgituse esitamist. Kui abisaaja ei anna rahuldavat vastust, võib komisjon ülejäänud rahalise toetuse andmise tühistada ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist.

5.   Iga alusetult tehtud väljamakse tuleb komisjonile tagasi maksta. Õigeaegselt tagasi maksmata summadele lisatakse intress nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruses (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (10) sätestatud tingimustel.

Artikkel 11

Järelevalve ja hindamine

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2012 Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele aruande käesolevas otsuses ette nähtud algatuste rakendamise, tulemuste ja üldhinnangu kohta.

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 27. november 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

L. ADELSOHN LILJEROTH

---

(1)  Euroopa Parlamendi 26. novembri 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 325, 30.12.2006, lk 46.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (ELT L 327, 24.11.2006, lk 45).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta otsus nr 1904/2006/EÜ, millega luuakse ajavahemikuks 2007–2013 programm „Kodanike Euroopa”, et edendada Euroopa kodanikuaktiivsust (ELT L 378, 27.12.2006, lk 32).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsus nr 1719/2006/EÜ, millega kehtestatakse programm „Aktiivsed noored” perioodiks 2007–2013 (ELT L 327, 24.11.2006, lk 30).

5

(6)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

6

(7)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

7

(8)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

8

(9)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

9

(10)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

10

---

LISA

Artiklis 3 nimetatud meetmete üksikasjad

Juhtpõhimõttena toetutakse Euroopa aasta rakendamisel omavastutusele, laiaulatuslikule mobiliseerimisele ning tsiviilühiskonna ja teiste sidusrühmade aktiivsele kaasamisele. Rakendamine toimub järgmiste meetmete kaudu.

A.   OTSESED ÜHENDUSE ALGATUSED

Rahastamine toimub kaupade ja teenuste otseostmisena olemasolevate raamlepingute alusel. See võib toimuda ka toetuste vormis.

1.   Teabe- ja tutvustuskampaaniad, mille hulka kuuluvad

| — | laia kõlapinnaga üritused ja foorumid kogemuste ja heade tavade vahetamiseks; |
| --- | --- |

—

laia kõlapinnaga üritused ja foorumid kogemuste ja heade tavade vahetamiseks;

| — | auhindadega või auhindadeta võistlused; |
| --- | --- |

—

auhindadega või auhindadeta võistlused;

| — | koostöö erasektoriga, ringhäälinguorganisatsioonide ja muu meediaga, kes teevad koostööd vabatahtlikku tegevust ja Euroopa aastat käsitleva teabe levitamisel; |
| --- | --- |

—

koostöö erasektoriga, ringhäälinguorganisatsioonide ja muu meediaga, kes teevad koostööd vabatahtlikku tegevust ja Euroopa aastat käsitleva teabe levitamisel;

| — | meedia jaoks kogu ühenduses kättesaadavate vahendite ja materjali väljatöötamine, et suurendada üldsuse huvi; |
| --- | --- |

—

meedia jaoks kogu ühenduses kättesaadavate vahendite ja materjali väljatöötamine, et suurendada üldsuse huvi;

| — | meetmed, millega avaldatakse Euroopa aasta eesmärkidele kaasa aitavate ühenduse programmide, meetmete ja algatuste tulemused ning suurendatakse nende nähtavust; |
| --- | --- |

—

meetmed, millega avaldatakse Euroopa aasta eesmärkidele kaasa aitavate ühenduse programmide, meetmete ja algatuste tulemused ning suurendatakse nende nähtavust;

| — | Euroopa Liidu portaalis teabesaidi avamine, mis hõlmaks portaali vabatahtliku tegevusega seotud projektide elluviijate jaoks, et juhendada neid erinevate ühenduse programmide ja algatuste vallas. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu portaalis teabesaidi avamine, mis hõlmaks portaali vabatahtliku tegevusega seotud projektide elluviijate jaoks, et juhendada neid erinevate ühenduse programmide ja algatuste vallas.

2.   Muud algatused:

| — | kogu ühendust hõlmavad küsitlused ja uuringud, et anda hinnang ja koostada aruanne Euroopa aasta ettevalmistuse, tõhususe, mõju ja pikaajalise järelevalve kohta. |
| --- | --- |

—

kogu ühendust hõlmavad küsitlused ja uuringud, et anda hinnang ja koostada aruanne Euroopa aasta ettevalmistuse, tõhususe, mõju ja pikaajalise järelevalve kohta.

B.   ÜHENDUSE ALGATUSTE KAASRAHASTAMINE

Euroopa tasandil korraldatavad laia kõlapinnaga üritused, mille eesmärk on tutvustada Euroopa aasta eesmärke ja mida korraldatakse tõenäoliselt koostöös 2011. aasta eesistujamaadega, võivad saada ühenduse toetust kuni 80 % ulatuses abikõlblikest üldkuludest.

C.   LIIKMESRIIKIDE ALGATUSTE KAASRAHASTAMINE

Iga riiklik koordineerimisasutus saab esitada ühenduse toetuse saamiseks ainult ühe taotluse. Selles Euroopa aasta toetamisele suunatud toetustaotluses tuleb kirjeldada koordineerimisasutuse töökava või tegevust, millele toetust taotletakse. Toetustaotlusele lisatakse üksikasjalik eelarve, kus kajastub kavandatud algatuste/töökava kogumaksumus ning kaasrahastamiseks ette nähtud summa ja selle allikad. Ühendus võib anda toetust kuni 80 % ulatuses üldkuludest.

Komisjon määrab iga riikliku koordineerimisasutuse puhul kindlaks ligikaudsed summad, mille ulatuses nad võivad toetust saada, ja taotluste esitamise tähtpäeva. Kriteeriumide puhul võetakse arvesse rahvaarvu, elukallidust ja iga liikmesriigi jaoks kindlaks määratud kindlat summat miinimumtegevuse tagamiseks.

Lõplikud eraldatavad summad määratakse kindlaks iga riikliku koordineerimisasutuse toetustaotluse alusel. Ühenduse kaasrahastamise ülemmäär on 80 % abikõlblikest kogukuludest.

Töökavad/tegevus võivad/võib sisaldada järgmist:

| — | Euroopa aasta eesmärkidega seotud kohtumised ja üritused, sealhulgas Euroopa aasta ava- ja tutvustusüritused liikmesriikides, mis annavad meetmele hoogu ning valmistavad ette soodsa pinnase aruteludeks ja konkreetseteks algatusteks; |
| --- | --- |

—

Euroopa aasta eesmärkidega seotud kohtumised ja üritused, sealhulgas Euroopa aasta ava- ja tutvustusüritused liikmesriikides, mis annavad meetmele hoogu ning valmistavad ette soodsa pinnase aruteludeks ja konkreetseteks algatusteks;

| — | riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil konverentsid ja seminarid, mis annavad võimaluse üksteiselt õppimiseks ja heade tavade vahetamiseks; |
| --- | --- |

—

riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil konverentsid ja seminarid, mis annavad võimaluse üksteiselt õppimiseks ja heade tavade vahetamiseks;

| — | teavitamine, teadustegevus ja sellega seotud uuringud, haridus- ja tutvustuskampaaniad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, sealhulgas auhindade ja konkursside korraldamine; |
| --- | --- |

—

teavitamine, teadustegevus ja sellega seotud uuringud, haridus- ja tutvustuskampaaniad riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, sealhulgas auhindade ja konkursside korraldamine;

| — | koostöö meediaga. |
| --- | --- |

—

koostöö meediaga.

D.   ALGATUSED, MILLE JAOKS EI ANTA ÜHENDUSE ABI

Ühendus toetab mitterahaliselt avalik-õiguslike või eraõiguslike organisatsioonide algatusi, andes näiteks kirjaliku loa Euroopa aasta logo (kui see on välja töötatud) ja muude selle aastaga seotud materjalide kasutamiseks, kui kõnealused organisatsioonid suudavad komisjonile tõendada, et kõnealused algatused on tehtud või tehakse 2011. aasta jooksul ning et need aitavad tõenäoliselt oluliselt kaasa Euroopa aasta eesmärkide saavutamisele.

---

| 22.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 17/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 17/50

---

KOMISJONI OTSUS,

21. oktoober 2008,

riigiabi C 20/08 (ex N 62/08) kohta, mida Itaalia kavatseb rakendada, muutes abikava N 59/04, mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 6015 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/38/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 1. veebruari 2008. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis sama kuupäevaga, teatas Itaalia komisjonile riigiabist C 20/08 (ex N 62/08). 18. märtsil 2008. aastal komisjonis registreeritud kirjas esitas Itaalia komisjonile täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(1)

1. veebruari 2008. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis sama kuupäevaga, teatas Itaalia komisjonile riigiabist C 20/08 (ex N 62/08). 18. märtsil 2008. aastal komisjonis registreeritud kirjas esitas Itaalia komisjonile täiendavat teavet.

| (2) | 30. aprilli 2008. aasta kirjas teatas komisjon Itaaliale, et ta on seoses kõnealuse abiga otsustanud algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse. Kõnealusest otsusest teatati Itaaliale 7. mail 2008. |
| --- | --- |

(2)

30. aprilli 2008. aasta kirjas teatas komisjon Itaaliale, et ta on seoses kõnealuse abiga otsustanud algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse. Kõnealusest otsusest teatati Itaaliale 7. mail 2008.

| (3) | Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama abimeetme kohta oma märkusi. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama abimeetme kohta oma märkusi.

| (4) | 4. juuni 2008. aasta e-kirjas, mis registreeriti komisjonis sama kuupäevaga (st märkuste esitamise tähtaja jooksul, mis määrati Itaaliale menetluse algatamise otsuses), taotles Itaalia märkuste esitamise tähtaja pikendamist ühe kuu võrra. 9. juuni 2008. aasta kirjas pikendas komisjon märkuste esitamise tähtaega 7. juulini 2008. Itaalia esitas lõpuks oma märkused 7. juuli 2008. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis sama kuupäevaga (st pikendatud tähtaja jooksul). |
| --- | --- |

(4)

4. juuni 2008. aasta e-kirjas, mis registreeriti komisjonis sama kuupäevaga (st märkuste esitamise tähtaja jooksul, mis määrati Itaaliale menetluse algatamise otsuses), taotles Itaalia märkuste esitamise tähtaja pikendamist ühe kuu võrra. 9. juuni 2008. aasta kirjas pikendas komisjon märkuste esitamise tähtaega 7. juulini 2008. Itaalia esitas lõpuks oma märkused 7. juuli 2008. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis sama kuupäevaga (st pikendatud tähtaja jooksul).

| (5) | Cantiere Navale De Poli s.p.a. (edaspidi „De Poli”), kes väitis ennast olevat huvitatud isik, esitas oma märkused 17. septembri 2008. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 17. septembril 2008. De Poli on Itaalia laevatehas, mis asub Veneetsia Pellestrina piirkonnas. Vastavalt teatises esitatud teabele on kõnealune laevatehas üks kahest võimalikust laevatehasest, kellele oleks vastavalt põhjenduses 6 kirjeldatud abikavale võimalik abi anda, tingimusel et teatatud abi kiidetakse heaks. Kuid tähtaeg, mille jooksul huvitatud isikud said märkusi esitada, lõppes üks kuu pärast EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamise otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, st 7. juulil 2008. De Poli esitas oma märkused pärast kõnealuse tähtaja möödumist. De Poli väitis, et ta avastas hilinenult komisjoni menetluse algatamise otsuse ja Itaalia märkused kõnealuse otsuse kohta. |
| --- | --- |

(5)

Cantiere Navale De Poli s.p.a. (edaspidi „De Poli”), kes väitis ennast olevat huvitatud isik, esitas oma märkused 17. septembri 2008. aasta kirjas, mis registreeriti komisjonis 17. septembril 2008. De Poli on Itaalia laevatehas, mis asub Veneetsia Pellestrina piirkonnas. Vastavalt teatises esitatud teabele on kõnealune laevatehas üks kahest võimalikust laevatehasest, kellele oleks vastavalt põhjenduses 6 kirjeldatud abikavale võimalik abi anda, tingimusel et teatatud abi kiidetakse heaks. Kuid tähtaeg, mille jooksul huvitatud isikud said märkusi esitada, lõppes üks kuu pärast EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse algatamise otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, st 7. juulil 2008. De Poli esitas oma märkused pärast kõnealuse tähtaja möödumist. De Poli väitis, et ta avastas hilinenult komisjoni menetluse algatamise otsuse ja Itaalia märkused kõnealuse otsuse kohta.

| (6) | EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt peab komisjon kutsuma huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi. Kõnealuse sätte kohaselt aga ei ole komisjon kohustatud teavitama huvitatud isikuid üksikult, vaid peab tagama, et kõikidel potentsiaalsetel huvitatud isikutel on võimalus oma märkusi esitada. Euroopa Liidu Teatajas teatise avaldamine on asjakohane viis kõikide huvitatud isikute teavitamiseks menetluse algatamisest (3). Sellest tulenevalt võib järeldada, et De Polile teatati nõuetekohaselt menetluse algatamise otsusest ja märkuste esitamise tähtajast eespool kirjeldatud teatise avaldamise kaudu. Vaatamata sellele ei järginud De Poli märkuste esitamise tähtaega, mis on sätestatud nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (4) (edaspidi „menetlusmäärus”) artikli 6 lõikes 1. Komisjon märkis, et De Poli ei taotlenud märkuste esitamise tähtaja pikendamist ega esitanud ühtegi konkreetset põhjust, miks tema märkusi tuleks arvesse võtta, vaatamata sellele, et need esitati pärast tähtaja möödumist. Seetõttu ei võta komisjon De Poli hilinenult esitatud märkusi arvesse. |
| --- | --- |

(6)

EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt peab komisjon kutsuma huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi. Kõnealuse sätte kohaselt aga ei ole komisjon kohustatud teavitama huvitatud isikuid üksikult, vaid peab tagama, et kõikidel potentsiaalsetel huvitatud isikutel on võimalus oma märkusi esitada. Euroopa Liidu Teatajas teatise avaldamine on asjakohane viis kõikide huvitatud isikute teavitamiseks menetluse algatamisest (3). Sellest tulenevalt võib järeldada, et De Polile teatati nõuetekohaselt menetluse algatamise otsusest ja märkuste esitamise tähtajast eespool kirjeldatud teatise avaldamise kaudu. Vaatamata sellele ei järginud De Poli märkuste esitamise tähtaega, mis on sätestatud nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (4) (edaspidi „menetlusmäärus”) artikli 6 lõikes 1. Komisjon märkis, et De Poli ei taotlenud märkuste esitamise tähtaja pikendamist ega esitanud ühtegi konkreetset põhjust, miks tema märkusi tuleks arvesse võtta, vaatamata sellele, et need esitati pärast tähtaja möödumist. Seetõttu ei võta komisjon De Poli hilinenult esitatud märkusi arvesse.

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

| (7) | 19. mai 2004. aasta kirjas (K(2004) 1807 (lõplik)) otsustas komisjon mitte esitada vastuväiteid Itaalia riigiabikava suhtes, mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi (5) (edaspidi „abikava”). Komisjon luges abikava olevat ühisturuga kokkusobiv, sest see vastas nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1177/2002 (mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi), (6) mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 502/2004 (7) (edaspidi „ajutise kaitsemehhanismi määrus”). |
| --- | --- |

(7)

19. mai 2004. aasta kirjas (K(2004) 1807 (lõplik)) otsustas komisjon mitte esitada vastuväiteid Itaalia riigiabikava suhtes, mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi (5) (edaspidi „abikava”). Komisjon luges abikava olevat ühisturuga kokkusobiv, sest see vastas nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1177/2002 (mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi), (6) mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 502/2004 (7) (edaspidi „ajutise kaitsemehhanismi määrus”).

| (8) | Teatatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud abikavale eraldati 10 miljoni euro suurune eelarve. |
| --- | --- |

(8)

Teatatud ja komisjoni poolt heaks kiidetud abikavale eraldati 10 miljoni euro suurune eelarve.

| (9) | Itaalia on teatanud komisjonile oma kavast eraldada abikava eelarvesse veel 10 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(9)

Itaalia on teatanud komisjonile oma kavast eraldada abikava eelarvesse veel 10 miljonit eurot.

III.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (10) | Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2, sest tal oli kahtlusi, kas teatatud abi on kokkusobiv ühisturuga allpool kirjeldatud põhjustel. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon algatas ametliku uurimismenetluse vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2, sest tal oli kahtlusi, kas teatatud abi on kokkusobiv ühisturuga allpool kirjeldatud põhjustel.

| (11) | Võttes arvesse menetlusmääruse artikli 1 punkti c ja komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (8) (edaspidi „rakendusmäärus”) artiklit 4, oli komisjon arvamusel, et teatatud eelarve suurendamine kujutab endast abikava muutmist ja seega uut abi, millest tuleb komisjonile teatada vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. Lisaks sellele oli komisjon arvamusel, et teatatud abi kokkusobivust ühisturuga tuleb hinnata, võttes arvesse praegu kohaldatavaid eeskirju. Ajutise kaitsemehhanismi määruse kohaldamine lõppes 31. märtsil 2005 ja sellest tulenevalt ei saa see olla abi heakskiitmise õiguslikuks aluseks. |
| --- | --- |

(11)

Võttes arvesse menetlusmääruse artikli 1 punkti c ja komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (8) (edaspidi „rakendusmäärus”) artiklit 4, oli komisjon arvamusel, et teatatud eelarve suurendamine kujutab endast abikava muutmist ja seega uut abi, millest tuleb komisjonile teatada vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. Lisaks sellele oli komisjon arvamusel, et teatatud abi kokkusobivust ühisturuga tuleb hinnata, võttes arvesse praegu kohaldatavaid eeskirju. Ajutise kaitsemehhanismi määruse kohaldamine lõppes 31. märtsil 2005 ja sellest tulenevalt ei saa see olla abi heakskiitmise õiguslikuks aluseks.

| (12) | Komisjon juhtis tähelepanu ka sellele, et abi ei paista olevat kokkusobiv ühisturuga ühegi praegu kehtiva riigiabisätte alusel. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon juhtis tähelepanu ka sellele, et abi ei paista olevat kokkusobiv ühisturuga ühegi praegu kehtiva riigiabisätte alusel.

IV.   ITAALIA AMETIASUTUSTE MÄRKUSED

| (13) | Itaalia vaidlustas komisjoni kahtlused ja esitas järgmised märkused. |
| --- | --- |

(13)

Itaalia vaidlustas komisjoni kahtlused ja esitas järgmised märkused.

| (14) | Esiteks vaidlustas Itaalia komisjoni seisukoha, et teatatud meede kujutab endast uut abi. Itaalia väitis, et rakendusmääruse artiklit 4 tuleb tõlgendada nii, et abi tuleks liigitada uueks abiks ainult juhul, kui heaskiidetud abikava eelarve suurendamisega kaasneb nende tähtaegade pikendamine, mille jooksul ettevõtjatel on juurdepääs asjaomastele soodustustele, ja millel võib olla konkurentsi moonutav mõju. Itaalia väitis, et see ei ole nii käesoleva juhtumi puhul, sest see käsitleb nende algatuste lõpetamist, mille kohta ametlik taotlus esitati ajal, millal ajutise kaitsemehhanismi määrus veel kehtis. Sellega seoses väitis Itaalia ka, et rakendusmääruse artikkel 4 on menetlussäte, millega on kehtestatud olemasoleva abi teatavatest muudatustest teatamise menetlus ja mis ei ole seotud abi kokkusobivuse hindamisega, mistõttu ei saa komisjon kasutada kõnealust artiklit kavandatud riigiabi kokkusobivuse hindamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Esiteks vaidlustas Itaalia komisjoni seisukoha, et teatatud meede kujutab endast uut abi. Itaalia väitis, et rakendusmääruse artiklit 4 tuleb tõlgendada nii, et abi tuleks liigitada uueks abiks ainult juhul, kui heaskiidetud abikava eelarve suurendamisega kaasneb nende tähtaegade pikendamine, mille jooksul ettevõtjatel on juurdepääs asjaomastele soodustustele, ja millel võib olla konkurentsi moonutav mõju. Itaalia väitis, et see ei ole nii käesoleva juhtumi puhul, sest see käsitleb nende algatuste lõpetamist, mille kohta ametlik taotlus esitati ajal, millal ajutise kaitsemehhanismi määrus veel kehtis. Sellega seoses väitis Itaalia ka, et rakendusmääruse artikkel 4 on menetlussäte, millega on kehtestatud olemasoleva abi teatavatest muudatustest teatamise menetlus ja mis ei ole seotud abi kokkusobivuse hindamisega, mistõttu ei saa komisjon kasutada kõnealust artiklit kavandatud riigiabi kokkusobivuse hindamiseks.

| (15) | Seejärel esitas Itaalia oma märkused komisjoni seisukoha kohta, et ajutise kaitsemehhanismi määrus ei saa enam olla teatatud abi ühisturuga kokkusobivuse hindamise õiguslikuks aluseks. Itaalia väitis, et kõnealune seisukoht on vastuolus ajutise kaitsemehhanismi määruses võetud seisukohaga, sest vaatamata sellele, et seda oli algselt kavas kohaldada kuni 31. märtsini 2004 (seda pikendati hiljem kuni 31. märtsini 2005), on määruse õiguslik alus nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1540/98, millega kehtestatakse uued eeskirjad laevaehitusele antava abi kohta (9) (edaspidi „laevaehitusmäärus”), mis pidi aeguma juba 31. detsembril 2003. |
| --- | --- |

(15)

Seejärel esitas Itaalia oma märkused komisjoni seisukoha kohta, et ajutise kaitsemehhanismi määrus ei saa enam olla teatatud abi ühisturuga kokkusobivuse hindamise õiguslikuks aluseks. Itaalia väitis, et kõnealune seisukoht on vastuolus ajutise kaitsemehhanismi määruses võetud seisukohaga, sest vaatamata sellele, et seda oli algselt kavas kohaldada kuni 31. märtsini 2004 (seda pikendati hiljem kuni 31. märtsini 2005), on määruse õiguslik alus nõukogu 29. juuni 1998. aasta määrus (EÜ) nr 1540/98, millega kehtestatakse uued eeskirjad laevaehitusele antava abi kohta (9) (edaspidi „laevaehitusmäärus”), mis pidi aeguma juba 31. detsembril 2003.

| (16) | Lisaks sellele on Itaalia arvamusel, et ei ole päris selge, miks ei võiks ajutise kaitsemehhanismi määrust kasutada abikava eelarve ajakohastamise õigustamiseks, sest tegemist on vaid finantstoiminguga, mille eesmärk on võrdsustada nende laevatehaste olukord, kes esitasid oma taotlused kooskõlas ajutise kaitsemehhanismi määrusega selle kehtivusajal, kuid kes ei saanud abi eelarve piiratuse tõttu, nende laevatehaste olukorraga, kes on juba abi saanud (võrdse kohtlemise üldpõhimõte). Itaalia väidab, et kuigi riigi sekkumiseks kasutatavate vahendite ajakohastamine, mille eesmärk oli korrigeerida aja mõju või ebapiisavaks osutunud kuluprognoose, tähendab küll algse abi suurendamist, kuid ei kujuta endast uut abi või on kokkusobiv ühisturuga vastavalt algse abi õigustuseks kasutatud õigusliku alusele. Lühidalt on Itaalia sõnul tegemist ootel olevate abitaotluste lahendamisega seoses enne 31. märtsi 2005 sõlmitud lepingutega ning see ei tähenda abikava kehtivusaja pikendamist, selle kohaldamisala laiendamist ega muudatusi abikava üldises ülesehituses. Oma seisukoha toetuseks viitab Itaalia võrdse kohtlemise üldpõhimõttele, vajadusele võtta nõuetekohaselt arvesse abisaajate õiguspäraseid ootusi ja Euroopa Kohtu kohtupraktikale (otsused kohtuasjades 223/85 (10) ja C-364/90) (11). |
| --- | --- |

(16)

Lisaks sellele on Itaalia arvamusel, et ei ole päris selge, miks ei võiks ajutise kaitsemehhanismi määrust kasutada abikava eelarve ajakohastamise õigustamiseks, sest tegemist on vaid finantstoiminguga, mille eesmärk on võrdsustada nende laevatehaste olukord, kes esitasid oma taotlused kooskõlas ajutise kaitsemehhanismi määrusega selle kehtivusajal, kuid kes ei saanud abi eelarve piiratuse tõttu, nende laevatehaste olukorraga, kes on juba abi saanud (võrdse kohtlemise üldpõhimõte). Itaalia väidab, et kuigi riigi sekkumiseks kasutatavate vahendite ajakohastamine, mille eesmärk oli korrigeerida aja mõju või ebapiisavaks osutunud kuluprognoose, tähendab küll algse abi suurendamist, kuid ei kujuta endast uut abi või on kokkusobiv ühisturuga vastavalt algse abi õigustuseks kasutatud õigusliku alusele. Lühidalt on Itaalia sõnul tegemist ootel olevate abitaotluste lahendamisega seoses enne 31. märtsi 2005 sõlmitud lepingutega ning see ei tähenda abikava kehtivusaja pikendamist, selle kohaldamisala laiendamist ega muudatusi abikava üldises ülesehituses. Oma seisukoha toetuseks viitab Itaalia võrdse kohtlemise üldpõhimõttele, vajadusele võtta nõuetekohaselt arvesse abisaajate õiguspäraseid ootusi ja Euroopa Kohtu kohtupraktikale (otsused kohtuasjades 223/85 (10) ja C-364/90) (11).

| (17) | Itaalia väidab ka, et teatatud abi ei oleks vastuolus Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) otsusega, mille kohaselt ei ole ajutise kaitsemehhanismi määrus kooskõlas WTO eeskirjadega. |
| --- | --- |

(17)

Itaalia väidab ka, et teatatud abi ei oleks vastuolus Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) otsusega, mille kohaselt ei ole ajutise kaitsemehhanismi määrus kooskõlas WTO eeskirjadega.

V.   ABI HINDAMINE

| (18) | Et meede on vaid eelarvelist laadi, tuleks selle ühisturuga kokkusobivuse hindamisel võtta aluseks meetmed, mida on kavas rahastada, st abikava kohaselt antav abi. Eespool nimetatud komisjoni 19. mai 2004. aasta kirjas loetletud põhjustel kujutab abikava endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(18)

Et meede on vaid eelarvelist laadi, tuleks selle ühisturuga kokkusobivuse hindamisel võtta aluseks meetmed, mida on kavas rahastada, st abikava kohaselt antav abi. Eespool nimetatud komisjoni 19. mai 2004. aasta kirjas loetletud põhjustel kujutab abikava endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (19) | Menetlusmääruse artikli 1 punkti c ja rakendusmääruse artikli 4 kohaselt kujutab heakskiidetud abikava eelarve suurendamine endast uut abi juhul, kui algset eelarvet suurendatakse rohkem kui 20 %. Käesoleva juhtumi puhul moodustab teatatud suurendamine 100 % algsest eelarvest ja seda peab seetõttu hindama uue abina EÜ asutamislepingu artikli 87 alusel. |
| --- | --- |

(19)

Menetlusmääruse artikli 1 punkti c ja rakendusmääruse artikli 4 kohaselt kujutab heakskiidetud abikava eelarve suurendamine endast uut abi juhul, kui algset eelarvet suurendatakse rohkem kui 20 %. Käesoleva juhtumi puhul moodustab teatatud suurendamine 100 % algsest eelarvest ja seda peab seetõttu hindama uue abina EÜ asutamislepingu artikli 87 alusel.

| (20) | Itaalia vastuväited selles küsimuses ei muuda komisjoni hinnangut. |
| --- | --- |

(20)

Itaalia vastuväited selles küsimuses ei muuda komisjoni hinnangut.

| (21) | Seoses uue abi määratlusega, mis kuulub teatamiskohustuse alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3, märgib komisjon, et ta kohaldab selle suhtes määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis c esitatud määratlust. Kõnealuse määruse artikli 1 punktis c on uus abi määratletud muu hulgas kui „olemasoleva abi muudatused”. |
| --- | --- |

(21)

Seoses uue abi määratlusega, mis kuulub teatamiskohustuse alla vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3, märgib komisjon, et ta kohaldab selle suhtes määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis c esitatud määratlust. Kõnealuse määruse artikli 1 punktis c on uus abi määratletud muu hulgas kui „olemasoleva abi muudatused”.

| (22) | Lisaks sellele on rakendusmääruse artiklis 4 selgitatud, et „olemasoleva abi muudatus tähendab mis tahes muutust, välja arvatud puhtalt formaalsed või halduslikud muudatused, mis ei mõjuta abimeetme ühisturule vastavuse hindamist”, sealhulgas heakskiidetud abikava eelarve suurendamised üle 20 %. Siinkohal märgib komisjon, et rakendusmääruse artikkel 4 ei kujuta endast uue abi kokkusobivuse hindamise õiguslikku alust; vastupidiselt sellele, millele vihjas Itaalia (vt põhjendus 13), ei ole komisjon kõnealust artiklit sel eesmärgil ka kasutanud, pigem selgitatakse kõnealuses artiklis seda, kuidas komisjon peaks kohaldama menetlusmääruse artikli 1 punkti c seoses uue abi määratlusega. Lisaks sellele juhib komisjon tähelepanu sellele, et Itaalia väide, et meede on vaid ebapiisavaks osutunud kulude ajakohastamine, mis ei muuda abikava üldist ülesehitust, ei muuda tõsiasja, et kõnealune eelarve suurendamine on olemasoleva abi muutmine ja seega uus abi vastavalt menetlusmääruse artikli 1 punktile c ja rakendusmääruse artiklile 4. |
| --- | --- |

(22)

Lisaks sellele on rakendusmääruse artiklis 4 selgitatud, et „olemasoleva abi muudatus tähendab mis tahes muutust, välja arvatud puhtalt formaalsed või halduslikud muudatused, mis ei mõjuta abimeetme ühisturule vastavuse hindamist”, sealhulgas heakskiidetud abikava eelarve suurendamised üle 20 %. Siinkohal märgib komisjon, et rakendusmääruse artikkel 4 ei kujuta endast uue abi kokkusobivuse hindamise õiguslikku alust; vastupidiselt sellele, millele vihjas Itaalia (vt põhjendus 13), ei ole komisjon kõnealust artiklit sel eesmärgil ka kasutanud, pigem selgitatakse kõnealuses artiklis seda, kuidas komisjon peaks kohaldama menetlusmääruse artikli 1 punkti c seoses uue abi määratlusega. Lisaks sellele juhib komisjon tähelepanu sellele, et Itaalia väide, et meede on vaid ebapiisavaks osutunud kulude ajakohastamine, mis ei muuda abikava üldist ülesehitust, ei muuda tõsiasja, et kõnealune eelarve suurendamine on olemasoleva abi muutmine ja seega uus abi vastavalt menetlusmääruse artikli 1 punktile c ja rakendusmääruse artiklile 4.

| (23) | Komisjon ei saa nõustuda ka Itaalia väitega, et rakendusmääruse artiklit 4 tuleb tõlgendada nii, et abi tuleks liigitada uueks abiks ainult juhul, kui heaskiidetud abikava eelarve suurendamisega kaasneb nende tähtaegade pikendamine, mille jooksul ettevõtjatel on juurdepääs asjaomastele soodustustele, ja millel võib olla konkurentsi moonutav mõju. Komisjon märgib, et heakskiidetud abikava eelarve suurendamine (välja arvatud juhul, kui see on väiksem kui 20 %) mõjutab kindlasti konkurentsi, sest see võimaldab liikmesriigil anda algselt heakskiidetud abist suuremat abi. Selline muutus selles, kuidas abikava mõjutab konkurentsi, tähendab, et komisjon peab uuesti hindama abi kokkusobivust ühisturuga. Seega ei saa Itaalia teatatud eelarve sellist suurendamist pidada puhtalt formaalseks või halduslikuks muudatuseks ega muudatuseks, mis ei mõjuta abi ühisturuga kokkusobivuse hindamist. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon ei saa nõustuda ka Itaalia väitega, et rakendusmääruse artiklit 4 tuleb tõlgendada nii, et abi tuleks liigitada uueks abiks ainult juhul, kui heaskiidetud abikava eelarve suurendamisega kaasneb nende tähtaegade pikendamine, mille jooksul ettevõtjatel on juurdepääs asjaomastele soodustustele, ja millel võib olla konkurentsi moonutav mõju. Komisjon märgib, et heakskiidetud abikava eelarve suurendamine (välja arvatud juhul, kui see on väiksem kui 20 %) mõjutab kindlasti konkurentsi, sest see võimaldab liikmesriigil anda algselt heakskiidetud abist suuremat abi. Selline muutus selles, kuidas abikava mõjutab konkurentsi, tähendab, et komisjon peab uuesti hindama abi kokkusobivust ühisturuga. Seega ei saa Itaalia teatatud eelarve sellist suurendamist pidada puhtalt formaalseks või halduslikuks muudatuseks ega muudatuseks, mis ei mõjuta abi ühisturuga kokkusobivuse hindamist.

| (24) | Seetõttu kinnitab komisjon, et teatatud meedet tuleb hinnata uue abina vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1. |
| --- | --- |

(24)

Seetõttu kinnitab komisjon, et teatatud meedet tuleb hinnata uue abina vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1.

| (25) | Seoses Itaalia esimese märkusega selles küsimuses juhib komisjon kõigepealt tähelepanu sellele, et ajutise kaitsemehhanismi määruse vastuvõtmisel ei olnud õiguslikuks aluseks laevaehitusmäärus, vaid EÜ asutamisleping ja eriti selle artikli 87 lõike 3 punkt e ning artiklid 93 ja 133. Lisaks sellele ei näe komisjon vastuolu käesolevas juhtumis võetud seisukoha ja tõsiasja vahel, et ajutises kaitsemehhanismi määruses osutati mõnede sätete puhul laevaehitusmäärusele. Tegemist on pelgalt õigusloomelise meetodiga, mille puhul ei korratud ajutise kaitsemehhanismi määruses teatavaid määratlusi ega eeskirju, mis sisalduvad juba laevaehitusmääruses, vaid inkorporeeriti kõnealuste sätete sisu nendele viitamisega. Seetõttu ei sõltunud ajutise kaitsemehhanismi määruse kohaldamine nendes küsimustes laevaehitusmääruse jätkuvast kehtivusest, vaid ajutise kaitsemehhanismi määruses loodi hoopis uued, sõltumatud sätted, mis on põhimõtteliselt analoogilised nende sätetega laevaehitusmääruses, millele neis viidati. See ei ole sugugi vastuolus komisjoni seisukohaga käesolevas juhtumis, mille kohaselt ühenduse institutsioonide õigusaktil peab olema õiguslik alus, mis on jõus kõnealuse õigusakti vastuvõtmise ajal. |
| --- | --- |

(25)

Seoses Itaalia esimese märkusega selles küsimuses juhib komisjon kõigepealt tähelepanu sellele, et ajutise kaitsemehhanismi määruse vastuvõtmisel ei olnud õiguslikuks aluseks laevaehitusmäärus, vaid EÜ asutamisleping ja eriti selle artikli 87 lõike 3 punkt e ning artiklid 93 ja 133. Lisaks sellele ei näe komisjon vastuolu käesolevas juhtumis võetud seisukoha ja tõsiasja vahel, et ajutises kaitsemehhanismi määruses osutati mõnede sätete puhul laevaehitusmäärusele. Tegemist on pelgalt õigusloomelise meetodiga, mille puhul ei korratud ajutise kaitsemehhanismi määruses teatavaid määratlusi ega eeskirju, mis sisalduvad juba laevaehitusmääruses, vaid inkorporeeriti kõnealuste sätete sisu nendele viitamisega. Seetõttu ei sõltunud ajutise kaitsemehhanismi määruse kohaldamine nendes küsimustes laevaehitusmääruse jätkuvast kehtivusest, vaid ajutise kaitsemehhanismi määruses loodi hoopis uued, sõltumatud sätted, mis on põhimõtteliselt analoogilised nende sätetega laevaehitusmääruses, millele neis viidati. See ei ole sugugi vastuolus komisjoni seisukohaga käesolevas juhtumis, mille kohaselt ühenduse institutsioonide õigusaktil peab olema õiguslik alus, mis on jõus kõnealuse õigusakti vastuvõtmise ajal.

| (26) | Vastavalt komisjoni 30. aprilli 2008. aasta ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses osutatule ei ole ajutise kaitsemehhanismi määrus enam jõus ja seega ei saa see olla uue abi hindamisel õiguslikuks aluseks. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses nimetatud põhjustel (punktid 9 ja 10) ei ole teatatud abi ühisturuga kokkusobiv laevaehituse riigiabi raamistiku (12) alusel ega paista olevat ühisturuga kokkusobiv ka ühegi muu kohaldatava riigiabisätte alusel. Komisjon märgib ka, et Itaalia ei ole välja pakkunud ühtegi alternatiivset õiguslikku alust abi kokkusobivuse hindamiseks, vaid on väitnud, et tegemist ei ole „uue abiga”, millega komisjon ei saa vastavalt põhjendustes 18–22 selgitatule nõustuda. |
| --- | --- |

(26)

Vastavalt komisjoni 30. aprilli 2008. aasta ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses osutatule ei ole ajutise kaitsemehhanismi määrus enam jõus ja seega ei saa see olla uue abi hindamisel õiguslikuks aluseks. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses nimetatud põhjustel (punktid 9 ja 10) ei ole teatatud abi ühisturuga kokkusobiv laevaehituse riigiabi raamistiku (12) alusel ega paista olevat ühisturuga kokkusobiv ka ühegi muu kohaldatava riigiabisätte alusel. Komisjon märgib ka, et Itaalia ei ole välja pakkunud ühtegi alternatiivset õiguslikku alust abi kokkusobivuse hindamiseks, vaid on väitnud, et tegemist ei ole „uue abiga”, millega komisjon ei saa vastavalt põhjendustes 18–22 selgitatule nõustuda.

| (27) | Samamoodi ei saa komisjon nõustuda ka Itaalia väidetega seoses õiguspäraseid ootusi ja võrdset kohtlemist käsitlevate õiguslike üldpõhimõtete kohta. |
| --- | --- |

(27)

Samamoodi ei saa komisjon nõustuda ka Itaalia väidetega seoses õiguspäraseid ootusi ja võrdset kohtlemist käsitlevate õiguslike üldpõhimõtete kohta.

| (28) | Itaalia väidab, et laevatehastel, kes taotlesid abi vastavalt abikavale ajal, mil ajutise kaitsemehhanismi määrus oli veel jõus, ja kes vastasid abi saamise tingimustele, kuid ei saanud abi eelarveliste vahendite puudumise tõttu, on õiguspärane ootus abi saamiseks; Itaalia väidab ka, et õiguspäraste ootuste kaitse üldpõhimõtte kohaselt (ja eesmärgil kohelda kõnealuseid laevatehaseid võrdselt nendega, kes said abi olemasolevate vahendite raames) on nendel õigus abi saada, olenemata sellest, kas ajutise kaitsemehhanismi määrus on veel jõus. |
| --- | --- |

(28)

Itaalia väidab, et laevatehastel, kes taotlesid abi vastavalt abikavale ajal, mil ajutise kaitsemehhanismi määrus oli veel jõus, ja kes vastasid abi saamise tingimustele, kuid ei saanud abi eelarveliste vahendite puudumise tõttu, on õiguspärane ootus abi saamiseks; Itaalia väidab ka, et õiguspäraste ootuste kaitse üldpõhimõtte kohaselt (ja eesmärgil kohelda kõnealuseid laevatehaseid võrdselt nendega, kes said abi olemasolevate vahendite raames) on nendel õigus abi saada, olenemata sellest, kas ajutise kaitsemehhanismi määrus on veel jõus.

| (29) | Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale võib iga isik, kes on olukorras, kus on selge, et ühenduse ametiasutuste poolt neile konkreetsete tagatiste andmine on kaasa toonud õiguspäraste ootuste tekkimise, tugineda õiguspäraste ootuste kaitse põhimõttele. Kuid isik ei saa väita, et kõnealust põhimõtet oleks rikutud, juhul kui ametiasutused ei ole talle eelnevalt andnud konkreetset tagatist (13). |
| --- | --- |

(29)

Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale võib iga isik, kes on olukorras, kus on selge, et ühenduse ametiasutuste poolt neile konkreetsete tagatiste andmine on kaasa toonud õiguspäraste ootuste tekkimise, tugineda õiguspäraste ootuste kaitse põhimõttele. Kuid isik ei saa väita, et kõnealust põhimõtet oleks rikutud, juhul kui ametiasutused ei ole talle eelnevalt andnud konkreetset tagatist (13).

| (30) | Käesoleva juhtumi puhul on komisjon arvamusel, et potentsiaalsed abikavast abisaajad saaksid väita, et neil on õiguspärased ootused, et abi, mis on antud komisjoni heakskiidetud abikavas sätestatud tingimustel, sealhulgas 10 miljoni euroga piirduv eelarve, on õiguspärane. Kuid Itaalia väited käsitlevad tegelikult ootusi saada abi pärast abikava aegumist ja eelkõige saada toetust vahenditest, mis ületavad heakskiidetud eelarve, st ootusi saada uut riigiabi. Ettevõtjal ei saa põhimõtteliselt olla õiguspäraseid ootusi saada abi, mida komisjon ei ole kooskõlas EÜ asutamislepingus sätestatud menetlusega veel heaks kiitnud (14). Samal põhjusel ei või ettevõtja viidata võrdse kohtlemise üldpõhimõttele, et teda tuleks kohelda võrdselt heakskiidetud abi saajatega. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva juhtumi puhul on komisjon arvamusel, et potentsiaalsed abikavast abisaajad saaksid väita, et neil on õiguspärased ootused, et abi, mis on antud komisjoni heakskiidetud abikavas sätestatud tingimustel, sealhulgas 10 miljoni euroga piirduv eelarve, on õiguspärane. Kuid Itaalia väited käsitlevad tegelikult ootusi saada abi pärast abikava aegumist ja eelkõige saada toetust vahenditest, mis ületavad heakskiidetud eelarve, st ootusi saada uut riigiabi. Ettevõtjal ei saa põhimõtteliselt olla õiguspäraseid ootusi saada abi, mida komisjon ei ole kooskõlas EÜ asutamislepingus sätestatud menetlusega veel heaks kiitnud (14). Samal põhjusel ei või ettevõtja viidata võrdse kohtlemise üldpõhimõttele, et teda tuleks kohelda võrdselt heakskiidetud abi saajatega.

| (31) | Itaalia tsiteeris ka kohtulahendit, milles Itaalia arvates peegeldub põhimõtte accessorium sequitur principale (mille kohaselt otsust peamise küsimuse kohta kohaldatakse ka seonduvate küsimuste suhtes) kohaldamine ja mis toetab järeldust, et isegi juhul, kui riigi sekkumiseks kasutatavate vahendite ajakohastamine, mille eesmärk on korrigeerida aja mõju või ebapiisavaks osutunud kuluprognoose, tähendab küll algse abi suurendamist, kuid ei kujuta endast uut abi või on kokkusobiv ühisturuga vastavalt algse abi õigustuseks kasutatud õiguslikule alusele. |
| --- | --- |

(31)

Itaalia tsiteeris ka kohtulahendit, milles Itaalia arvates peegeldub põhimõtte accessorium sequitur principale (mille kohaselt otsust peamise küsimuse kohta kohaldatakse ka seonduvate küsimuste suhtes) kohaldamine ja mis toetab järeldust, et isegi juhul, kui riigi sekkumiseks kasutatavate vahendite ajakohastamine, mille eesmärk on korrigeerida aja mõju või ebapiisavaks osutunud kuluprognoose, tähendab küll algse abi suurendamist, kuid ei kujuta endast uut abi või on kokkusobiv ühisturuga vastavalt algse abi õigustuseks kasutatud õiguslikule alusele.

| (32) | Kuid viidatud kohtupraktika ei toeta Itaalia seisukohta. |
| --- | --- |

(32)

Kuid viidatud kohtupraktika ei toeta Itaalia seisukohta.

| (33) | Kohus otsustas kohtuasjas C 223/85, et komisjoni suutmatus tegutseda mõistliku ajavahemiku jooksul ja tõsiasi, et abi oli mõeldud heakskiidetud abiga toetatava tegevuse täiendavate kulude katteks, tekitas abisaajas õiguspärase ootuse, et abi suhtes ei esitata vastuväiteid. Kuid komisjon ei mõista, kuidas kõnealune pretsedent toetab Itaalia seisukohta, et abikava eelarve ajakohastamine ei kujuta endast uut abi või et selline ajakohastamine on ühisturuga kokkusobiv vastavalt õiguslikule alusele, mis õigustas algset abi, st ajutise kaitsemehhanismi määrusele. Vastupidi, komisjon juhib tähelepanu sellele, et kõnealuses kohtuotsuses ei seatud kahtluse alla seda, et komisjon peab „abi, mis oli mõeldud heakskiidetud abiga toetatava tegevuse täiendavate kulude katteks” heaks kiitma vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 (sel ajal artikkel 93). |
| --- | --- |

(33)

Kohus otsustas kohtuasjas C 223/85, et komisjoni suutmatus tegutseda mõistliku ajavahemiku jooksul ja tõsiasi, et abi oli mõeldud heakskiidetud abiga toetatava tegevuse täiendavate kulude katteks, tekitas abisaajas õiguspärase ootuse, et abi suhtes ei esitata vastuväiteid. Kuid komisjon ei mõista, kuidas kõnealune pretsedent toetab Itaalia seisukohta, et abikava eelarve ajakohastamine ei kujuta endast uut abi või et selline ajakohastamine on ühisturuga kokkusobiv vastavalt õiguslikule alusele, mis õigustas algset abi, st ajutise kaitsemehhanismi määrusele. Vastupidi, komisjon juhib tähelepanu sellele, et kõnealuses kohtuotsuses ei seatud kahtluse alla seda, et komisjon peab „abi, mis oli mõeldud heakskiidetud abiga toetatava tegevuse täiendavate kulude katteks” heaks kiitma vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 (sel ajal artikkel 93).

| (34) | Lisaks sellele ei ole Itaalia tõendanud, et käesoleva juhtumi puhul ei suutnud komisjon tegutseda mõistliku ajavahemiku jooksul. Vastupidi, pigem ei suutnud Itaalia teatada abikava suurendamisest ajal, mil ajutise kaitsemehhanismi määrus oli veel jõus. |
| --- | --- |

(34)

Lisaks sellele ei ole Itaalia tõendanud, et käesoleva juhtumi puhul ei suutnud komisjon tegutseda mõistliku ajavahemiku jooksul. Vastupidi, pigem ei suutnud Itaalia teatada abikava suurendamisest ajal, mil ajutise kaitsemehhanismi määrus oli veel jõus.

| (35) | Ka kohtuasi C-364/90 ei toeta Itaalia seisukohta. Kohtuasja selles osas, millele Itaalia viitab, leidis kohus pelgalt, et komisjon ei suutnud nõuetekohaselt õigustada negatiivset riigiabi otsust, ja märkis, et teatavad kohtueelses etapis esitatud dokumendid olid piisavalt selged selleks, et samad väited oleksid kohtus vastuvõetavad. Komisjon ei mõista, kuidas kõnealused puhtalt menetluslikud märkused toetavad Itaalia seisukohta, et abikava eelarve suurendamine tuleks materiaalõiguse küsimusena heaks kiita ajutise kaitsemehhanismi määruse alusel. Seoses Itaalia märkusega, mille kohaselt teatatud abi ei ole vastuolus WTO otsusega, milles on sätestatud, et ajutise kaitsemehhanismi määrus ei ole kokkusobiv WTO eeskirjadega, on komisjon juba eelmiste otsuste raames märkinud, et kooskõlas Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga tuleb ühenduse õigusakte võimalikult suures ulatuses tõlgendada rahvusvahelist õigust, sealhulgas EÜ poolt WTOs võetud kohustusi, arvestades (15). Seetõttu tuleks ajutise kaitsemehhanismi määruse tõlgendamisel arvesse võtta ühenduse rahvusvahelisi kohustusi (16). |
| --- | --- |

(35)

Ka kohtuasi C-364/90 ei toeta Itaalia seisukohta. Kohtuasja selles osas, millele Itaalia viitab, leidis kohus pelgalt, et komisjon ei suutnud nõuetekohaselt õigustada negatiivset riigiabi otsust, ja märkis, et teatavad kohtueelses etapis esitatud dokumendid olid piisavalt selged selleks, et samad väited oleksid kohtus vastuvõetavad. Komisjon ei mõista, kuidas kõnealused puhtalt menetluslikud märkused toetavad Itaalia seisukohta, et abikava eelarve suurendamine tuleks materiaalõiguse küsimusena heaks kiita ajutise kaitsemehhanismi määruse alusel. Seoses Itaalia märkusega, mille kohaselt teatatud abi ei ole vastuolus WTO otsusega, milles on sätestatud, et ajutise kaitsemehhanismi määrus ei ole kokkusobiv WTO eeskirjadega, on komisjon juba eelmiste otsuste raames märkinud, et kooskõlas Euroopa Kohtu väljakujunenud kohtupraktikaga tuleb ühenduse õigusakte võimalikult suures ulatuses tõlgendada rahvusvahelist õigust, sealhulgas EÜ poolt WTOs võetud kohustusi, arvestades (15). Seetõttu tuleks ajutise kaitsemehhanismi määruse tõlgendamisel arvesse võtta ühenduse rahvusvahelisi kohustusi (16).

| (36) | Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et Korea vaidlustas ajutise kaitsemehhanismi määruse kokkusobivuse WTO eeskirjadega. 22. aprillil 2005 avaldas ekspertide rühm aruande, milles jõuti järeldusele, et ajutise kaitsemehhanismi määrus ja mitmed riiklikud ajutise kaitsemehhanismi määruse rakendamise kavad, mis olid jõus ajal, mil Korea algatas vaidluse WTOs, olid vastuolus vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 23 lõikega 1 (17). 20. juunil 2005 võttis WTO vaidluste lahendamise organ vastu ekspertide rühma aruande, milles soovitati, et ühendus peab viima ajutise kaitsemehhanismi määruse ja riiklikud ajutise kaitsemehhanismi määruse kavad vastavusse oma WTO lepingutest tulenevate kohustustega (18). 20. juulil 2005 teavitas ühendus WTO vaidluste lahendamise organit, et ühenduse eeskirjad on nüüd vastavuses vaidluste lahendamise organi otsusega ja soovitustega, sest ajutise kaitsemehhanismi määrus kaotas kehtivuse 31. märtsil 2005 ja liikmesriigid ei saa kõnealuse määruse alusel enam tegevusabi anda. |
| --- | --- |

(36)

Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et Korea vaidlustas ajutise kaitsemehhanismi määruse kokkusobivuse WTO eeskirjadega. 22. aprillil 2005 avaldas ekspertide rühm aruande, milles jõuti järeldusele, et ajutise kaitsemehhanismi määrus ja mitmed riiklikud ajutise kaitsemehhanismi määruse rakendamise kavad, mis olid jõus ajal, mil Korea algatas vaidluse WTOs, olid vastuolus vaidluste lahendamist reguleerivate eeskirjade ja protseduuride käsitusleppe artikli 23 lõikega 1 (17). 20. juunil 2005 võttis WTO vaidluste lahendamise organ vastu ekspertide rühma aruande, milles soovitati, et ühendus peab viima ajutise kaitsemehhanismi määruse ja riiklikud ajutise kaitsemehhanismi määruse kavad vastavusse oma WTO lepingutest tulenevate kohustustega (18). 20. juulil 2005 teavitas ühendus WTO vaidluste lahendamise organit, et ühenduse eeskirjad on nüüd vastavuses vaidluste lahendamise organi otsusega ja soovitustega, sest ajutise kaitsemehhanismi määrus kaotas kehtivuse 31. märtsil 2005 ja liikmesriigid ei saa kõnealuse määruse alusel enam tegevusabi anda.

| (37) | Ekspertide rühma aruandes ja vaidluste lahendamise organi otsuses võtta kõnealune aruanne vastu osutati sellele, et ajutise kaitsemehhanismi määrus iseenesest on vastuolus WTO eeskirjadega, ja nõuti ühenduselt selle kohaldamise lõpetamist. Ühenduse kohustust rakendada vaidluste lahendamise organi otsust kohaldatakse ka tulevaste otsuste suhtes anda uut abi ajutise kaitsemehhanismi määruse alusel (19). Ühendus, kes teatas vaidluste lahendamise organile, et ühenduse eeskirjad on nüüd kooskõlas vaidluste lahendamise organi otsuse ja soovitustega, sest ajutise kaitsemehhanismi määrus kaotas kehtivuse 31. märtsil 2005 ja seega ei saa liikmesriigid enam kõnealuse määrusel alusel tegevusabi anda, kohustus kõnealust määrust uue abi andmisel enam mitte kohaldama. Seetõttu tähendaks käesoleva abi heakskiitmine seda, et ühendus rikuks oma rahvusvahelisi kohustusi. |
| --- | --- |

(37)

Ekspertide rühma aruandes ja vaidluste lahendamise organi otsuses võtta kõnealune aruanne vastu osutati sellele, et ajutise kaitsemehhanismi määrus iseenesest on vastuolus WTO eeskirjadega, ja nõuti ühenduselt selle kohaldamise lõpetamist. Ühenduse kohustust rakendada vaidluste lahendamise organi otsust kohaldatakse ka tulevaste otsuste suhtes anda uut abi ajutise kaitsemehhanismi määruse alusel (19). Ühendus, kes teatas vaidluste lahendamise organile, et ühenduse eeskirjad on nüüd kooskõlas vaidluste lahendamise organi otsuse ja soovitustega, sest ajutise kaitsemehhanismi määrus kaotas kehtivuse 31. märtsil 2005 ja seega ei saa liikmesriigid enam kõnealuse määrusel alusel tegevusabi anda, kohustus kõnealust määrust uue abi andmisel enam mitte kohaldama. Seetõttu tähendaks käesoleva abi heakskiitmine seda, et ühendus rikuks oma rahvusvahelisi kohustusi.

VI.   JÄRELDUS

| (38) | Eespool kirjeldatud põhjustel on komisjon arvamusel, et teatatud riigiabi ei ole kokkusobiv ühisturuga, |
| --- | --- |

(38)

Eespool kirjeldatud põhjustel on komisjon arvamusel, et teatatud riigiabi ei ole kokkusobiv ühisturuga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mida Itaalia kavatseb rakendada abikava N 59/04 (mis käsitleb laevaehituse ajutist kaitsemehhanismi) muutmise teel, suurendades abikava eelarvet 10 miljoni euro võrra, ei ole ühisturuga kokkusobiv.

Seetõttu ei tohi kõnealust abi rakendada.

Artikkel 2

Itaalia peab teavitama komisjoni otsuse täitmiseks võetud meetmetest kahe kuu jooksul pärast käesoleva otsuse kättesaamist.

Artikkel 3

Otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 21. oktoober 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 140, 6.6.2008, lk 20.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas 323/82: SA Intermills vs. komisjon (EKL 1984, lk 3809, punkt 17).

3

vs

(4)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

4

(5)  Riigiabi N 59/04 (ELT C 100, 26.4.2005, lk 27). Otsus on kättesaadav autentses keeles järgmisel veebisaidil: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_n2004_0030.html#59

5

(6)  EÜT L 172, 2.7.2002, lk 1.

6

(7)  ELT L 81, 19.3.2004, lk 6.

7

(8)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

8

(9)  EÜT L 202, 18.7.1998, lk 1.

9

(10)  RSV vs. komisjon (EKL 1987, lk 4617).

10

vs.

(11)  Itaalia vs. komisjon (EKL 1993, lk I-2097).

11

vs.

(12)  ELT C 317, 30.12.2003, lk 11.

12

(13)  Vt ka Esimese Astme Kohtu 24. septembri 2008. aasta otsus kohtuasjas T-20/03: Kahla/Thüringen Porzellan (punkt 146, seni avaldamata).

13

(14)  Vt nt Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-5/89: komisjon vs. Saksamaa (EKL 1990, lk I-3437, punkt 14).

14

vs.

(15)  Kohtuasi C-53/96: Hermes (EKL 1998, lk I-3603, punkt 28); kohtuasi C-76/00: P, Petrotub (EKL 2003, lk I-79, punkt 57).

15

(16)  Juhtumid C 26/06 (ex N 110/06) (ELT L 219, 24.8.2007, lk 25) ja C 32/07 (ex N 389/06) (ELT L 108, 18.4.2008, lk 23).

16

ex

ex

(17)  Vt EÜ — kaubalaevade kaubandust mõjutavad meetmed, WT/DS301/R, punktid 7.184-7.222 ja 8.1(d).

17

(18)  Vt WTO dokument WT/DS301/6.

18

(19)  Vt EÜ — kaubalaevade kaubandust mõjutavad meetmed, WT/DS301/R, punkt 7.21.

19

---