# Az Európai Unió L 48/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.048.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 48 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. február 25. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.048.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 48

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. február 25.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 151/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. február 22.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről | 1 |
| | * | A Bizottság 152/2010/EU rendelete (2010. február 23.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 3 |
| | * | A Bizottság 153/2010/EU rendelete (2010. február 23.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 5 |
| | | A Bizottság 154/2010/EU rendelete (2010. február 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 7 |
| | | A Bizottság 155/2010/EU rendelete (2010. február 24.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 9 |
| | | A Bizottság 156/2010/EU rendelete (2010. február 24.) a kvótán felüli cukorra vonatkozó kiviteli engedélyek kibocsátásakor alkalmazandó százalékos elfogadási arány megállapításáról, a kiviteliengedély-kérelmek elutasításáról és a kiviteliengedély-kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről | 11 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2010/115/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. február 23.) az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 972. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2010/116/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2010. február 24.) a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről | 17 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 151/2010/EU végrehajtási rendelete (2010. február 22.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

1

*

A Bizottság 152/2010/EU rendelete (2010. február 23.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

3

*

A Bizottság 153/2010/EU rendelete (2010. február 23.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

5

A Bizottság 154/2010/EU rendelete (2010. február 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

7

A Bizottság 155/2010/EU rendelete (2010. február 24.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

9

A Bizottság 156/2010/EU rendelete (2010. február 24.) a kvótán felüli cukorra vonatkozó kiviteli engedélyek kibocsátásakor alkalmazandó százalékos elfogadási arány megállapításáról, a kiviteliengedély-kérelmek elutasításáról és a kiviteliengedély-kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről

11

HATÁROZATOK

2010/115/EU

*

A Bizottság határozata (2010. február 23.) az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról
  (az értesítés a C(2010) 972. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2010) 972. számú dokumentummal történt)

1

12

2010/116/EU

*

A Bizottság határozata (2010. február 24.) a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

17

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján, 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 660/07/COL határozata (2007. december 12.) a Hurtigruten vállalatoknak a megnövekedett társadalombiztosítási járulékokra nyújtott ellentételezésről (Norvégia) | 19 |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 433/09/COL határozata (2009. október 30.) az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak hetvenharmadik módosításáról | 27 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján, 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 660/07/COL határozata (2007. december 12.) a Hurtigruten vállalatoknak a megnövekedett társadalombiztosítási járulékokra nyújtott ellentételezésről (Norvégia)

19

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 433/09/COL határozata (2009. október 30.) az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak hetvenharmadik módosításáról

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/1

---

A TANÁCS 151/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2010. február 22.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megszüntetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére és 9. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

1.1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A 260/2007/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára. Azon három vállalat esetében, amelyekre egyéni vámot szabtak ki, a hatályos vámok 17 % és 38,8 % közé esnek. A maradványvám pedig 63,5 %. |
| --- | --- |

(1)

A 260/2007/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára. Azon három vállalat esetében, amelyekre egyéni vámot szabtak ki, a hatályos vámok 17 % és 38,8 % közé esnek. A maradványvám pedig 63,5 %.

1.2.   Felülvizsgálati kérelem

| (2) | A Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák egyik exportáló gyártója 2008 májusában az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(2)

A Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák egyik exportáló gyártója 2008 májusában az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálati kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz.

| (3) | A kérelmet a Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. (a továbbiakban: SWT vagy a kérelmező) nyújtotta be. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmet a Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. (a továbbiakban: SWT vagy a kérelmező) nyújtotta be.

| (4) | A kérelmező által szolgáltatott prima facie bizonyíték alapján egyrészt a számtanilag képzett rendes érték és az Unió esetében alkalmazott exportárak összehasonlítása alapján dömpingkülönbözete lényegesen alacsonyabbnak tűnt, mint az intézkedés jelenlegi szintje, másrészt a dömping ellensúlyozásához nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés további alkalmazására. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmező által szolgáltatott prima facie bizonyíték alapján egyrészt a számtanilag képzett rendes érték és az Unió esetében alkalmazott exportárak összehasonlítása alapján dömpingkülönbözete lényegesen alacsonyabbnak tűnt, mint az intézkedés jelenlegi szintje, másrészt a dömping ellensúlyozásához nincs szükség a jelenlegi mértékű intézkedés további alkalmazására.

1.3.   Az eljárás megindítása

| (5) | Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent értesítéssel (3) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, mely az SWT-t érintő dömping vizsgálatára korlátozódik. Az „érintett termék”, amely megegyezett a 260/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározottal, a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 8101 99 10 és ex 8515 90 00 KN-kód alá besorolt, nem csak egyszerűen szintereléssel előállított volfrám hegesztőelektróda, méretre vágva is, mely volfrámot legalább 94 %-ban tartalmaz. |
| --- | --- |

(5)

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában megjelent értesítéssel (3) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, mely az SWT-t érintő dömping vizsgálatára korlátozódik. Az „érintett termék”, amely megegyezett a 260/2007/EK tanácsi rendeletben meghatározottal, a Kínai Népköztársaságból származó, az ex 8101 99 10 és ex 8515 90 00 KN-kód alá besorolt, nem csak egyszerűen szintereléssel előállított volfrám hegesztőelektróda, méretre vágva is, mely volfrámot legalább 94 %-ban tartalmaz.

| (6) | A dömping vizsgálata a 2007. október 1-jétől2008. szeptember 30-ig tartó időszakra terjedt ki. |
| --- | --- |

(6)

A dömping vizsgálata a 2007. október 1-jétől2008. szeptember 30-ig tartó időszakra terjedt ki.

| (7) | A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az uniós gazdasági ágazat és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az uniós gazdasági ágazat és az exportáló ország képviselőit a felülvizsgálat megindításáról. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek.

2.   A KÉRELEM VISSZAVONÁSA ÉS AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

| (8) | Az SWT a Bizottságnak címzett, 2009. november 9-i levelében hivatalosan visszavonta a Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatára irányuló kérelmét. A jelenlegi gazdasági válságra való tekintettel a kérelmező elkezdte átgondolni tevékenységei egyes aspektusainak gazdasági megvalósíthatóságát. |
| --- | --- |

(8)

Az SWT a Bizottságnak címzett, 2009. november 9-i levelében hivatalosan visszavonta a Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatára irányuló kérelmét. A jelenlegi gazdasági válságra való tekintettel a kérelmező elkezdte átgondolni tevékenységei egyes aspektusainak gazdasági megvalósíthatóságát.

| (9) | Az uniós gazdasági ágazat képviselői úgy vélték, hogy a kérelmezőnek a kérelem visszavonására vonatkozó indokai körülményesek és elfogadhatatlanok. |
| --- | --- |

(9)

Az uniós gazdasági ágazat képviselői úgy vélték, hogy a kérelmezőnek a kérelem visszavonására vonatkozó indokai körülményesek és elfogadhatatlanok.

| (10) | Mindazonáltal, mivel a felülvizsgálati kérelem már 2008 májusában – vagyis a gazdasági válság kitörését megelőzően – benyújtásra került, és a kérelmező jóval a válság kezdete után – vagyis amikor a vizsgálat még folyamatban volt, és nem zárult le – vonta vissza a kérelmet, a Bizottság nem tudja körülményesnek tekinteni a visszavonás indokait. |
| --- | --- |

(10)

Mindazonáltal, mivel a felülvizsgálati kérelem már 2008 májusában – vagyis a gazdasági válság kitörését megelőzően – benyújtásra került, és a kérelmező jóval a válság kezdete után – vagyis amikor a vizsgálat még folyamatban volt, és nem zárult le – vonta vissza a kérelmet, a Bizottság nem tudja körülményesnek tekinteni a visszavonás indokait.

| (11) | A Bizottság megvizsgálta, hogy indokolt lenne-e a felülvizsgálat hivatalból történő folytatása. A Bizottság szolgálatai úgy vélték, hogy a vizsgálat megszüntetése nem befolyásolná a tényleges dömpingellenes intézkedéseket, és nem jutottak tudomásukra olyan kényszerítő indokok, melyekből az derülne ki, hogy a vizsgálat megszüntetése ellentétes lenne az Unió érdekeivel. Ennek alapján a felülvizsgálatot meg kell szüntetni. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság megvizsgálta, hogy indokolt lenne-e a felülvizsgálat hivatalból történő folytatása. A Bizottság szolgálatai úgy vélték, hogy a vizsgálat megszüntetése nem befolyásolná a tényleges dömpingellenes intézkedéseket, és nem jutottak tudomásukra olyan kényszerítő indokok, melyekből az derülne ki, hogy a vizsgálat megszüntetése ellentétes lenne az Unió érdekeivel. Ennek alapján a felülvizsgálatot meg kell szüntetni.

| (12) | Az érdekeltek tájékoztatást kaptak a felülvizsgálat megszüntetésére irányuló szándékról, és lehetőségük volt észrevételek megtételére. Nem érkeztek olyan észrevételek, melyek indokolták volna a (10) és (11) preambulumbekezdésben szereplő következtetések módosítását. |
| --- | --- |

(12)

Az érdekeltek tájékoztatást kaptak a felülvizsgálat megszüntetésére irányuló szándékról, és lehetőségük volt észrevételek megtételére. Nem érkeztek olyan észrevételek, melyek indokolták volna a (10) és (11) preambulumbekezdésben szereplő következtetések módosítását.

| (13) | Így a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára vonatkozó felülvizsgálatot a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni, |
| --- | --- |

(13)

Így a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára vonatkozó felülvizsgálatot a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül meg kell szüntetni,

ELFOGADTA EZT AZ RENDELETET:

1. cikk

A Kínai Népköztársaságból származó egyes volfrámelektródák behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedéseknek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (3) bekezdése alapján megindított részleges időközi felülvizsgálata a hatályban lévő dömpingellenes intézkedések módosítása nélkül lezárul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

3. cikk

Ezt a rendeletet az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 72., 2007.3.13., 1. o.

2

(3)  HL C 309., 2008.12.4., 11. o.

3

---

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/3

---

A BIZOTTSÁG 152/2010/EU RENDELETE

(2010. február 23.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Az áru 160 világos apró izzólámpát (1,5 V/0,5 W) magukba foglaló, sötétzöld elektromos vezetékekből áll, amelyek összeillesztve 320 × 150 cm-es hálót (úgynevezett „fényhálót”) alkotnak. Az egyes hálószemek 19 cm × 19 cm-esek, így az egyes izzók közötti távolság megközelítőleg 19 cm.
  Az áru egy 24 V-os statikus áramátalakítót, 8 darab akasztóval ellátott tapadókorongot és 10 tartalékizzót magában foglaló, a kiskereskedelmi forgalom számára kiszerelt csomagban kerül bemutatásra.
  A fényháló kül- és beltéri használatra egyaránt alkalmas.
  Az áru dekorációs célra, például karácsonyfa vagy ablak díszítésére szolgál. | 9405 30 00 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 9405 és a 9405 30 00 KN-kód szövegezése határozza meg.
  A háló méreténél fogva könnyen felhelyezhető a karácsonyfára, és alkalmas annak beterítésére. A vezetékek színének, valamint a hálónak az ághegyeken keresztül a fa törzse felé történő behúzását lehetővé tévő, 19 cm × 19 cm-es hálószemeknek köszönhetően a bekapcsolást követően a vezetékek és az izzók rejtve maradnak, míg a fények átszűrődnek az ágak között, egyenletes dekoratív hatást biztosítva.
  Habár az áru más célokra is felhasználható, objektív és azonosítható jellemzői alapján rendeltetése az, hogy fényével a karácsonyfát díszítse.
  Ezért az árut a 9405 30 00 KN-kód alá, karácsonyfaégő-készletként kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

Az áru 160 világos apró izzólámpát (1,5 V/0,5 W) magukba foglaló, sötétzöld elektromos vezetékekből áll, amelyek összeillesztve 320 × 150 cm-es hálót (úgynevezett „fényhálót”) alkotnak. Az egyes hálószemek 19 cm × 19 cm-esek, így az egyes izzók közötti távolság megközelítőleg 19 cm.

Az áru egy 24 V-os statikus áramátalakítót, 8 darab akasztóval ellátott tapadókorongot és 10 tartalékizzót magában foglaló, a kiskereskedelmi forgalom számára kiszerelt csomagban kerül bemutatásra.

A fényháló kül- és beltéri használatra egyaránt alkalmas.

Az áru dekorációs célra, például karácsonyfa vagy ablak díszítésére szolgál.

9405 30 00

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, valamint a 9405 és a 9405 30 00 KN-kód szövegezése határozza meg.

A háló méreténél fogva könnyen felhelyezhető a karácsonyfára, és alkalmas annak beterítésére. A vezetékek színének, valamint a hálónak az ághegyeken keresztül a fa törzse felé történő behúzását lehetővé tévő, 19 cm × 19 cm-es hálószemeknek köszönhetően a bekapcsolást követően a vezetékek és az izzók rejtve maradnak, míg a fények átszűrődnek az ágak között, egyenletes dekoratív hatást biztosítva.

Habár az áru más célokra is felhasználható, objektív és azonosítható jellemzői alapján rendeltetése az, hogy fényével a karácsonyfát díszítse.

Ezért az árut a 9405 30 00 KN-kód alá, karácsonyfaégő-készletként kell besorolni.

---

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/5

---

A BIZOTTSÁG 153/2010/EU RENDELETE

(2010. február 23.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Kombinált Nómenklatúrában a Melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indokolás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| A termék kinyitáskor előugró elemeket tartalmazó (úgynevezett pop-up) könyv nyomtatott kartonlapokkal, amelyek közül kettőn a játéktevékenységhez kapcsolódó rövidebb szöveg olvasható.
  A könyvnek hat további lapja van, amelyek kinyitáskor egy űrállomás különböző részeit jelenítik meg három dimenzióban.
  A könyvben található továbbá egy olyan lap, amely kézzel kiemelhető, felállítható és az űrállomás különböző részeibe helyezhető kartonfigurákat tartalmaz. | 9503 00 99 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a 49. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. c) pontja, valamint a 9503 00 és a 9503 00 99 KN-kód szövegezése határozza meg.
  Jellemzőit (építőjáték) figyelembe véve a termék alapvetően játékként való használatra szolgál.
  A felállítható vagy mozgatható figurákat, illetve kivágható elemeket tartalmazó, gyermekeknek szánt képeskönyveket a 4903 vtsz. (Gyermekképeskönyv, rajzoló- vagy kifestőkönyv) alá kell besorolni, kivéve, ha az áru alapvetően játéknak minősül. A játéknak minősülő áruk nem tartoznak a 4903 vtsz. alá; ezen árukat a 95. árucsoportba kell besorolni (lásd még a 4903 vtsz.-hoz tartozó HR-magyarázatot).
  A 95. árucsoportba tartozó áruk a 49. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. c) pontja értelmében nem tartozhatnak a 49. árucsoportba.
  Az árut ezért a 9503 vtsz. alá, játékként kell besorolni. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indokolás

(1)

(2)

(3)

A termék kinyitáskor előugró elemeket tartalmazó (úgynevezett pop-up) könyv nyomtatott kartonlapokkal, amelyek közül kettőn a játéktevékenységhez kapcsolódó rövidebb szöveg olvasható.

A könyvnek hat további lapja van, amelyek kinyitáskor egy űrállomás különböző részeit jelenítik meg három dimenzióban.

A könyvben található továbbá egy olyan lap, amely kézzel kiemelhető, felállítható és az űrállomás különböző részeibe helyezhető kartonfigurákat tartalmaz.

9503 00 99

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 1. és 6. általános szabály, a 49. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. c) pontja, valamint a 9503 00 és a 9503 00 99 KN-kód szövegezése határozza meg.

Jellemzőit (építőjáték) figyelembe véve a termék alapvetően játékként való használatra szolgál.

A felállítható vagy mozgatható figurákat, illetve kivágható elemeket tartalmazó, gyermekeknek szánt képeskönyveket a 4903 vtsz. (Gyermekképeskönyv, rajzoló- vagy kifestőkönyv) alá kell besorolni, kivéve, ha az áru alapvetően játéknak minősül. A játéknak minősülő áruk nem tartoznak a 4903 vtsz. alá; ezen árukat a 95. árucsoportba kell besorolni (lásd még a 4903 vtsz.-hoz tartozó HR-magyarázatot).

A 95. árucsoportba tartozó áruk a 49. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1. c) pontja értelmében nem tartozhatnak a 49. árucsoportba.

Az árut ezért a 9503 vtsz. alá, játékként kell besorolni.

---

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/7

---

A BIZOTTSÁG 154/2010/EU RENDELETE

(2010. február 24.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 24-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 114,6 |
| JO | 88,1 |
| MA | 88,3 |
| TN | 123,7 |
| TR | 110,4 |
| ZZ | 105,0 |
| 0707 00 05 | EG | 216,8 |
| JO | 138,7 |
| TR | 148,0 |
| ZZ | 167,8 |
| 0709 90 70 | IL | 265,5 |
| MA | 132,0 |
| TR | 168,0 |
| ZZ | 188,5 |
| 0709 90 80 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,2 |
| IL | 53,4 |
| MA | 49,6 |
| TN | 56,7 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 53,4 |
| 0805 20 10 | EG | 65,1 |
| IL | 139,6 |
| MA | 89,2 |
| TR | 87,0 |
| ZZ | 95,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,8 |
| EG | 69,6 |
| IL | 97,7 |
| JM | 97,9 |
| MA | 111,7 |
| PE | 62,6 |
| PK | 34,1 |
| TR | 60,0 |
| ZZ | 73,8 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 73,1 |
| MA | 68,6 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 71,0 |
| 0808 10 80 | CA | 77,1 |
| CL | 59,9 |
| CN | 68,5 |
| MK | 24,7 |
| US | 130,3 |
| ZZ | 72,1 |
| 0808 20 50 | AR | 83,8 |
| CL | 75,8 |
| CN | 75,8 |
| US | 92,0 |
| ZA | 101,0 |
| ZZ | 85,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

114,6

JO

88,1

MA

88,3

TN

123,7

TR

110,4

ZZ

105,0

0707 00 05

EG

216,8

JO

138,7

TR

148,0

ZZ

167,8

0709 90 70

IL

265,5

MA

132,0

TR

168,0

ZZ

188,5

0709 90 80

EG

82,2

ZZ

82,2

0805 10 20

EG

45,2

IL

53,4

MA

49,6

TN

56,7

TR

61,9

ZZ

53,4

0805 20 10

EG

65,1

IL

139,6

MA

89,2

TR

87,0

ZZ

95,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,8

EG

69,6

IL

97,7

JM

97,9

MA

111,7

PE

62,6

PK

34,1

TR

60,0

ZZ

73,8

0805 50 10

EG

76,3

IL

73,1

MA

68,6

TR

66,0

ZZ

71,0

0808 10 80

CA

77,1

CL

59,9

CN

68,5

MK

24,7

US

130,3

ZZ

72,1

0808 20 50

AR

83,8

CL

75,8

CN

75,8

US

92,0

ZA

101,0

ZZ

85,7

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/9

---

A BIZOTTSÁG 155/2010/EU RENDELETE

(2010. február 24.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 150/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 150/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. február 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 24-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 47., 2010.2.24., 14. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. február 25-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 42,05 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 42,05 | 2,29 |
| 1701 12 10 (1) | 42,05 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,05 | 1,99 |
| 1701 91 00 (2) | 48,21 | 3,01 |
| 1701 99 10 (2) | 48,21 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,21 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

42,05

0,00

1701 11 90 (1)

42,05

2,29

1701 12 10 (1)

42,05

0,00

1701 12 90 (1)

42,05

1,99

1701 91 00 (2)

48,21

3,01

1701 99 10 (2)

48,21

0,00

1701 99 90 (2)

48,21

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/11

---

A BIZOTTSÁG 156/2010/EU RENDELETE

(2010. február 24.)

a kvótán felüli cukorra vonatkozó kiviteli engedélyek kibocsátásakor alkalmazandó százalékos elfogadási arány megállapításáról, a kiviteliengedély-kérelmek elutasításáról és a kiviteliengedély-kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7e. cikkére, összefüggésben 9. cikke (1) bekezdésével,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 61. cikke első albekezdésének d) pontja szerint azt a cukormennyiséget, amelyet a rendelet 56. cikkében említett kvótán felül állítottak elő, csak a Bizottság által megállapított mennyiségi korlátozáson belül lehet exportálni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 61. cikke első albekezdésének d) pontja szerint azt a cukormennyiséget, amelyet a rendelet 56. cikkében említett kvótán felül állítottak elő, csak a Bizottság által megállapított mennyiségi korlátozáson belül lehet exportálni.

| (2) | A kvótán felül előállított cukor kivitelére a 2009/2010. gazdasági évre alkalmazandó újabb mennyiségi határ megállapításáról szóló, 2010. február 3-i 94/2010/EU bizottsági rendelet (3) megállapítja a fent említett korlátozást. |
| --- | --- |

(2)

A kvótán felül előállított cukor kivitelére a 2009/2010. gazdasági évre alkalmazandó újabb mennyiségi határ megállapításáról szóló, 2010. február 3-i 94/2010/EU bizottsági rendelet (3) megállapítja a fent említett korlátozást.

| (3) | A kiviteliengedély-kérelmekben szereplő cukormennyiség meghaladja a 94/2010/EU rendeletben megállapított mennyiségi korlátozás mértékét. Ezért indokolt a 2010. február 15. és 2010. február 19. között kérelmezett mennyiségekre százalékos elfogadási arányt megállapítani. Valamennyi 2010. február 22. után benyújtott, cukorra vonatkozó kiviteliengedély-kérelmet ennek megfelelően helyénvaló elutasítani, és a kiviteliengedély-kérelmek benyújtását felfüggeszteni, |
| --- | --- |

(3)

A kiviteliengedély-kérelmekben szereplő cukormennyiség meghaladja a 94/2010/EU rendeletben megállapított mennyiségi korlátozás mértékét. Ezért indokolt a 2010. február 15. és 2010. február 19. között kérelmezett mennyiségekre százalékos elfogadási arányt megállapítani. Valamennyi 2010. február 22. után benyújtott, cukorra vonatkozó kiviteliengedély-kérelmet ennek megfelelően helyénvaló elutasítani, és a kiviteliengedély-kérelmek benyújtását felfüggeszteni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A kvótán felüli cukorra vonatkozó kiviteli engedélyeket a 2010. február 15. és 2010. február 19. között benyújtott kérelmekben szereplő mennyiségekhez képest 38,647912 %-os elfogadási aránnyal módosított mennyiségekre kell kibocsátani.

(2)   A 2010. február 22-én, 23-án, 24-én, 25-én és 26-án benyújtott, kvótán felüli cukorra vonatkozó kiviteliengedély-kérelmek elutasításra kerülnek.

(3)   A kvótán felüli cukorra vonatkozó kiviteliengedély-kérelmek benyújtását a 2010. március 1-jétől2010. szeptember 30-ig terjedő időszakra fel kell függeszteni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 24-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 32., 2010.2.4., 2. o.

3

---

HATÁROZATOK

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/12

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. február 23.)

az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról

(az értesítés a C(2010) 972. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/115/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az elhasználódott járművekről szóló, 2000. szeptember 18-i 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2000/53/EK irányelv a II. mellékletében felsorolt esetek kivételével és feltételek mellett tilalmat rendel el az ólom, a higany, a kadmium és a hat vegyértékű króm felhasználására a 2003. július 1. után forgalomba hozott járművek anyagaiban és alkatrészeiben. A 2000/53/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság rendszeres időközönként a műszaki és tudományos fejlődéshez igazítja az irányelv II. mellékletét. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/53/EK irányelv a II. mellékletében felsorolt esetek kivételével és feltételek mellett tilalmat rendel el az ólom, a higany, a kadmium és a hat vegyértékű króm felhasználására a 2003. július 1. után forgalomba hozott járművek anyagaiban és alkatrészeiben. A 2000/53/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében a Bizottság rendszeres időközönként a műszaki és tudományos fejlődéshez igazítja az irányelv II. mellékletét.

| (2) | A 2000/53/EK irányelv II. melléklete felsorolja az irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt tilalom alól mentesített, járművekben használt anyagokat és alkatrészeket. Egy adott mentesség hatályának lejárata előtt forgalomba hozott járműnek a 2000/53/EK irányelv II. mellékletében felsorolt anyagai és alkatrészei tartalmazhatnak ólmot, higanyt, kadmiumot és hat vegyértékű krómot. Az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról szóló, 2008. augusztus 1-jei 2008/689/EK bizottsági határozat (2) előírja, hogy a mentességet 2009-ben felül kell vizsgálni egyrészt a határozat mellékletének 8. a) pontjában említett, elektronikai áramköri panelek és egyéb elektromos alkalmazások (de nem üveg) forraszanyagai, másrészt a 8. b) pontjában említett, elektromos alkalmazások, illetőleg üveg forraszanyagai esetében. |
| --- | --- |

(2)

A 2000/53/EK irányelv II. melléklete felsorolja az irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt tilalom alól mentesített, járművekben használt anyagokat és alkatrészeket. Egy adott mentesség hatályának lejárata előtt forgalomba hozott járműnek a 2000/53/EK irányelv II. mellékletében felsorolt anyagai és alkatrészei tartalmazhatnak ólmot, higanyt, kadmiumot és hat vegyértékű krómot. Az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv II. mellékletének módosításáról szóló, 2008. augusztus 1-jei 2008/689/EK bizottsági határozat (2) előírja, hogy a mentességet 2009-ben felül kell vizsgálni egyrészt a határozat mellékletének 8. a) pontjában említett, elektronikai áramköri panelek és egyéb elektromos alkalmazások (de nem üveg) forraszanyagai, másrészt a 8. b) pontjában említett, elektromos alkalmazások, illetőleg üveg forraszanyagai esetében.

| (3) | A műszaki és tudományos értékelés rámutatott arra, hogy a szóban forgó két mentességi kérdést tíz konkrét alkalmazás vonatkozásában szükséges megítélni. Öt ólmot tartalmazó anyag és alkatrész esetében fenn kell tartani a 2000/53/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti tilalom alóli ideiglenes mentességet, mivel ezen összetevőnek ezekben az anyagokban vagy alkatrészekben való használata műszaki vagy tudományos szempontból továbbra is elkerülhetetlen. A mentesség lejárati határidejét ezért helyénvaló meghoszszabbítani mindaddig, amíg a tilalom alá eső anyag alkalmazása elkerülhetővé nem válik. |
| --- | --- |

(3)

A műszaki és tudományos értékelés rámutatott arra, hogy a szóban forgó két mentességi kérdést tíz konkrét alkalmazás vonatkozásában szükséges megítélni. Öt ólmot tartalmazó anyag és alkatrész esetében fenn kell tartani a 2000/53/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti tilalom alóli ideiglenes mentességet, mivel ezen összetevőnek ezekben az anyagokban vagy alkatrészekben való használata műszaki vagy tudományos szempontból továbbra is elkerülhetetlen. A mentesség lejárati határidejét ezért helyénvaló meghoszszabbítani mindaddig, amíg a tilalom alá eső anyag alkalmazása elkerülhetővé nem válik.

| (4) | Öt további ólomtartalmú anyag és alkatrész esetében lejárati határidő megállapítása nélkül kell fenntartani a 2000/53/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti tilalom alóli mentességet, mivel ezen összetevőnek ezekben az anyagokban vagy alkatrészekben való használata műszaki vagy tudományos szempontból elkerülhetetlen, és nem valószínű, hogy azok alkalmazására belátható időn belül érdemi helyettesítő megoldás születik. A műszaki vagy tudományos haladás fényében 2014-ben felül kell vizsgálni ezeket a mentességeket, felmérve, hogy a szóban forgó összetevő felhasználásának mellőzésére adott esetben mikor nyílna lehetőség. Az elektromos üvegfelület-kezeléshez használt forraszanyagokban lévő ólomra megállapított mentességet – a rétegelt biztonsági üvegekben használt forraszanyagokban lévő ólomra megállapított mentesség kivételével – 2012. január 1-jéig felül kell vizsgálni, mivel az ólom helyettesítésére ezekben az alkalmazásokban léteznek már megoldások, ám azok technikai jellemzőit még vizsgálni és igazolni kell. |
| --- | --- |

(4)

Öt további ólomtartalmú anyag és alkatrész esetében lejárati határidő megállapítása nélkül kell fenntartani a 2000/53/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti tilalom alóli mentességet, mivel ezen összetevőnek ezekben az anyagokban vagy alkatrészekben való használata műszaki vagy tudományos szempontból elkerülhetetlen, és nem valószínű, hogy azok alkalmazására belátható időn belül érdemi helyettesítő megoldás születik. A műszaki vagy tudományos haladás fényében 2014-ben felül kell vizsgálni ezeket a mentességeket, felmérve, hogy a szóban forgó összetevő felhasználásának mellőzésére adott esetben mikor nyílna lehetőség. Az elektromos üvegfelület-kezeléshez használt forraszanyagokban lévő ólomra megállapított mentességet – a rétegelt biztonsági üvegekben használt forraszanyagokban lévő ólomra megállapított mentesség kivételével – 2012. január 1-jéig felül kell vizsgálni, mivel az ólom helyettesítésére ezekben az alkalmazásokban léteznek már megoldások, ám azok technikai jellemzőit még vizsgálni és igazolni kell.

| (5) | Erőátviteli alkalmazásokban az elasztomerek kötőanyagaiban legfeljebb 0,5 tömegszázalékban használt ólom- vagy ólomvegyület-tartalom esetében a mentesség hatálya nem hosszabbítható meg, mert már lehetővé vált az ólom helyettesítése ezekben az alkalmazásokban. |
| --- | --- |

(5)

Erőátviteli alkalmazásokban az elasztomerek kötőanyagaiban legfeljebb 0,5 tömegszázalékban használt ólom- vagy ólomvegyület-tartalom esetében a mentesség hatálya nem hosszabbítható meg, mert már lehetővé vált az ólom helyettesítése ezekben az alkalmazásokban.

| (6) | A 2000/53/EK irányelv II. melléklete úgy rendelkezik, hogy a 2003. július 1. előtt forgalomba hozott járművekben való felhasználásra szánt, 2003. július 1. után forgalomba hozott pótalkatrészek mentesülnek a 2000/53/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt tilalom alól. Ez a mentesség lehetővé teszi a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában foglalt tilalom hatálybalépése előtt forgalomba hozott járművek olyan alkatrészekkel történő javítását, amelyek megfelelnek az eredeti alkatrészekre vonatkozó minőségi és biztonsági követelményeknek. |
| --- | --- |

(6)

A 2000/53/EK irányelv II. melléklete úgy rendelkezik, hogy a 2003. július 1. előtt forgalomba hozott járművekben való felhasználásra szánt, 2003. július 1. után forgalomba hozott pótalkatrészek mentesülnek a 2000/53/EK irányelv 4. cikke (2) bekezdésének a) pontjában foglalt tilalom alól. Ez a mentesség lehetővé teszi a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában foglalt tilalom hatálybalépése előtt forgalomba hozott járművek olyan alkatrészekkel történő javítását, amelyek megfelelnek az eredeti alkatrészekre vonatkozó minőségi és biztonsági követelményeknek.

| (7) | A 2003. július 1. után, de a 2000/53/EK irányelv II. mellékletében foglalt, adott mentesség hatályának lejárata előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeire nem vonatkozik a mentesség. Így ezen járművek pótalkatrészeinek nehézfémmentesnek kell lenniük, még akkor is, ha eredetileg nehézfémet tartalmazó alkatrész helyére kerülnek. |
| --- | --- |

(7)

A 2003. július 1. után, de a 2000/53/EK irányelv II. mellékletében foglalt, adott mentesség hatályának lejárata előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeire nem vonatkozik a mentesség. Így ezen járművek pótalkatrészeinek nehézfémmentesnek kell lenniük, még akkor is, ha eredetileg nehézfémet tartalmazó alkatrész helyére kerülnek.

| (8) | Bizonyos esetekben műszaki okok miatt nem lehet az eredetitől eltérő pótalkatrészekkel megjavítani egy járművet, mert ahhoz a teljes szerelési egység méretbeli vagy működési jellemzőit meg kellene változtatni. Ezeket a pótalkatrészeket nem lehet beszerelni az eredetileg nehézfémet tartalmazó alkatrészekkel gyártott szerelési egységekbe, így ezek a járművek nem javíthatók, ami pedig idő előtti ártalmatlanításukat teheti szükségessé. A fogyasztói biztonság és a szóban forgó jármű hasznos élettartamának meghosszabbításából adódó környezeti előnyök érdekében helyénvaló ezekben az esetekben az eredeti alkatrészekkel működőképessé tenni a járművet. |
| --- | --- |

(8)

Bizonyos esetekben műszaki okok miatt nem lehet az eredetitől eltérő pótalkatrészekkel megjavítani egy járművet, mert ahhoz a teljes szerelési egység méretbeli vagy működési jellemzőit meg kellene változtatni. Ezeket a pótalkatrészeket nem lehet beszerelni az eredetileg nehézfémet tartalmazó alkatrészekkel gyártott szerelési egységekbe, így ezek a járművek nem javíthatók, ami pedig idő előtti ártalmatlanításukat teheti szükségessé. A fogyasztói biztonság és a szóban forgó jármű hasznos élettartamának meghosszabbításából adódó környezeti előnyök érdekében helyénvaló ezekben az esetekben az eredeti alkatrészekkel működőképessé tenni a járművet.

| (9) | A 2000/53/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 2000/53/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | E határozat rendelkezései összhangban vannak a hulladékokról szóló, 2006. április 5-i 2006/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 18. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

E határozat rendelkezései összhangban vannak a hulladékokról szóló, 2006. április 5-i 2006/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) 18. cikke (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2000/53/EK irányelv II. melléklete helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 23-án.

a Bizottság részéről

Janez POTOČNIK

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 269., 2000.10.21., 34. o.

1

(2)  HL L 225., 2008.8.23., 10. o.

2

(3)  HL L 114., 2006.4.27., 9. o.

3

---

MELLÉKLET

„II. MELLÉKLET

A 4. cikk (2) bekezdése a) pontjának hatálya alól mentesített anyagok és alkatrészek

| Anyagok és alkatrészek | A mentesség alkalmazási területe és hatályának lejárata | A 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának iv. alpontja értelmében címke vagy más azonosító jelzés használata követelmény |
| --- | --- | --- |
| Ólom, mint ötvözőelem |
| 1. | Acél megmunkálási célokra és horganyzott acél, legfeljebb 0,35 tömegszázalék ólomtartalommal |

Anyagok és alkatrészek

A mentesség alkalmazási területe és hatályának lejárata

A 4. cikk (2) bekezdése b) pontjának iv. alpontja értelmében címke vagy más azonosító jelzés használata követelmény

Ólom, mint ötvözőelem

1.

Acél megmunkálási célokra és horganyzott acél, legfeljebb 0,35 tömegszázalék ólomtartalommal

| 2. a) | Alumínium megmunkálási célokra, legfeljebb 2 tömegszázalék ólomtartalommal |
| --- | --- |

2. a)

Alumínium megmunkálási célokra, legfeljebb 2 tömegszázalék ólomtartalommal

A 2005. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

| 2. b) | Alumínium legfeljebb 1,5 tömegszázalék ólomtartalommal |
| --- | --- |

2. b)

Alumínium legfeljebb 1,5 tömegszázalék ólomtartalommal

A 2008. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

| 2. c) | Alumínium legfeljebb 0,4 tömegszázalék ólomtartalommal |
| --- | --- |

2. c)

Alumínium legfeljebb 0,4 tömegszázalék ólomtartalommal

| 3. | Rézötvözet legfeljebb 4 tömegszázalék ólomtartalommal |
| --- | --- |

3.

Rézötvözet legfeljebb 4 tömegszázalék ólomtartalommal

| 4. a) | Csapágycsészék és -perselyek |
| --- | --- |

4. a)

Csapágycsészék és -perselyek

A 2008. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

| 4. b) | A motorokban, sebességváltókban és a légkondicionáló kompresszorokban található csapágycsészék és -perselyek |
| --- | --- |

4. b)

A motorokban, sebességváltókban és a légkondicionáló kompresszorokban található csapágycsészék és -perselyek

2011. július 1., majd azt követően a 2011. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

Ólom és ólomvegyületek alkatrészekben

| 5. | Akkumulátorok |
| --- | --- |

5.

Akkumulátorok

X

| 6. | Lengéscsillapítók |
| --- | --- |

6.

Lengéscsillapítók

X

| 7. a) | Elasztomerek vulkanizálási ható- és stabilizáló anyagai a fék-, üzemanyag- és légszállító csövekben, elasztomer/fém alkatrészek az alváz elemeiben vagy a motortartó elemekben |
| --- | --- |

7. a)

Elasztomerek vulkanizálási ható- és stabilizáló anyagai a fék-, üzemanyag- és légszállító csövekben, elasztomer/fém alkatrészek az alváz elemeiben vagy a motortartó elemekben

A 2005. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

| 7. b) | Elasztomerek vulkanizálási ható- és stabilizáló anyagai a fék-, üzemanyag- és légszállító csövekben, elasztomer/fém alkatrészek az alváz elemeiben vagy a motortartó elemekben, legfeljebb 0,5 tömegszázalék ólomtartalommal |
| --- | --- |

7. b)

Elasztomerek vulkanizálási ható- és stabilizáló anyagai a fék-, üzemanyag- és légszállító csövekben, elasztomer/fém alkatrészek az alváz elemeiben vagy a motortartó elemekben, legfeljebb 0,5 tömegszázalék ólomtartalommal

A 2006. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

| 7. c) | Elasztomerek kötőanyagai az erőátviteli alkalmazásokban, legfeljebb 0,5 tömegszázalék ólomtartalommal |
| --- | --- |

7. c)

Elasztomerek kötőanyagai az erőátviteli alkalmazásokban, legfeljebb 0,5 tömegszázalék ólomtartalommal

A 2009. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

| 8. a) | Elektromos és elektronikus alkatrészek áramköri kártyára való rögzítésére szolgáló ólomtartalmú forraszanyagok, illetve az alumínium elektrolitkondenzátor kivételével a csatlakozótűkön vagy áramköri kártyán lévő egyéb alkatrészek érintkezőinek ólomtartalmú bevonata |
| --- | --- |

8. a)

Elektromos és elektronikus alkatrészek áramköri kártyára való rögzítésére szolgáló ólomtartalmú forraszanyagok, illetve az alumínium elektrolitkondenzátor kivételével a csatlakozótűkön vagy áramköri kártyán lévő egyéb alkatrészek érintkezőinek ólomtartalmú bevonata

A 2016. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

X (1)

| 8. b) | Ólomtartalmú forraszanyag nem elektromos áramköri panelekre vagy üvegfelületre való forrasztáshoz |
| --- | --- |

8. b)

Ólomtartalmú forraszanyag nem elektromos áramköri panelekre vagy üvegfelületre való forrasztáshoz

A 2011. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

X (1)

| 8. c) | Ólomtartalmú bevonat alumínium elektrolitkondenzátorok érintkezőin |
| --- | --- |

8. c)

Ólomtartalmú bevonat alumínium elektrolitkondenzátorok érintkezőin

A 2013. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

X (1)

| 8. d) | Ólomtartalmú forraszanyag üvegre való forrasztáshoz légtömegmérő érzékelőiben |
| --- | --- |

8. d)

Ólomtartalmú forraszanyag üvegre való forrasztáshoz légtömegmérő érzékelőiben

A 2015. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

X (1)

| 8. e) | Magas olvadáspontú, ólomtartalmú forraszanyagok (azaz olyan ólomötvözetek, amelyek legalább 85 tömegszázalékban tartalmaznak ólmot) |
| --- | --- |

8. e)

Magas olvadáspontú, ólomtartalmú forraszanyagok (azaz olyan ólomötvözetek, amelyek legalább 85 tömegszázalékban tartalmaznak ólmot)

(2)

X (1)

| 8. f) | Ólomtartalmú rugalmas tűs csatlakozórendszerek |
| --- | --- |

8. f)

Ólomtartalmú rugalmas tűs csatlakozórendszerek

(2)

X (1)

| 8. g) | Flip Chip integrált áramkörökben a félvezető süllyesztéke és hordozója között működőképes elektronikus kapcsolatot lehetővé tevő ólomtartalmú forraszanyag |
| --- | --- |

8. g)

Flip Chip integrált áramkörökben a félvezető süllyesztéke és hordozója között működőképes elektronikus kapcsolatot lehetővé tevő ólomtartalmú forraszanyag

(2)

X (1)

| 8. h) | Ólomtartalmú forraszanyag hőterítők hőnyelőkbe való rögzítéséhez olyan erőátviteli félvezető-szerelvényekben, amelyek lapkamérete a projekciós területnek legalább 1 cm2-e, illetve névleges áramsűrűsége a szilíciumlapka-területet tekintve legalább 1 A/mm2 |
| --- | --- |

8. h)

Ólomtartalmú forraszanyag hőterítők hőnyelőkbe való rögzítéséhez olyan erőátviteli félvezető-szerelvényekben, amelyek lapkamérete a projekciós területnek legalább 1 cm2-e, illetve névleges áramsűrűsége a szilíciumlapka-területet tekintve legalább 1 A/mm2

(2)

X (1)

| 8. i) | Ólomtartalmú forraszanyag elektromos üvegfelület-kezeléshez a rétegelt üvegfelületre való forrasztás kivételével |
| --- | --- |

8. i)

Ólomtartalmú forraszanyag elektromos üvegfelület-kezeléshez a rétegelt üvegfelületre való forrasztás kivételével

A 2013. január 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek (3)

X (1)

| 8. j) | Ólomtartalmú forraszanyag rétegelt üvegfelületre való forrasztáshoz |
| --- | --- |

8. j)

Ólomtartalmú forraszanyag rétegelt üvegfelületre való forrasztáshoz

(2)

X (1)

| 9. | Szelepülékek |
| --- | --- |

9.

Szelepülékek

A 2003. július 1. előtt kifejlesztett motortípusok pótalkatrészeiként

| 10. | Elektromos alkatrészek, amelyek üveg vagy kerámia beágyazó-anyagkeverékekben ólmot tartalmaznak, az izzók üvege és a gyújtógyertyák zománcbevonata kivételével |
| --- | --- |

10.

Elektromos alkatrészek, amelyek üveg vagy kerámia beágyazó-anyagkeverékekben ólmot tartalmaznak, az izzók üvege és a gyújtógyertyák zománcbevonata kivételével

X (4) (a motorok piezo alkatrészeinek kivételével)

| 11. | Robbanópatronok |
| --- | --- |

11.

Robbanópatronok

A 2006. július 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

Hat vegyértékű króm

| 12. a) | Korrózióvédő bevonatok |
| --- | --- |

12. a)

Korrózióvédő bevonatok

A 2007. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

| 12. b) | A karosszériaelemek esetében felhasznált csavarokkal és anyacsavarokkal kapcsolatos korrózióvédő bevonatok |
| --- | --- |

12. b)

A karosszériaelemek esetében felhasznált csavarokkal és anyacsavarokkal kapcsolatos korrózióvédő bevonatok

A 2008. július 1. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

| 13. | Lakóautók abszorpciós hűtőgépei |
| --- | --- |

13.

Lakóautók abszorpciós hűtőgépei

Higany

| 14. a) | A fényszórókban használt kisülőlámpák |
| --- | --- |

14. a)

A fényszórókban használt kisülőlámpák

A 2012. július 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

| 14. b) | Műszerfal kijelzőiben használt fénycsövek |
| --- | --- |

14. b)

Műszerfal kijelzőiben használt fénycsövek

A 2012. július 1. előtt típusjóváhagyást nyert járművek és az e járművekbe szánt pótalkatrészek

Kadmium

| 15. | Elektromos meghajtású járművek akkumulátorai |
| --- | --- |

15.

Elektromos meghajtású járművek akkumulátorai

A 2008. december 31. előtt forgalomba hozott járművek pótalkatrészeiként

Megjegyzések:

Az ólom, a hat vegyértékű króm és a higany esetében a homogén anyagban legfeljebb 0,1 tömegszázalékos maximális koncentráció, a kadmium esetében pedig a homogén anyagban legfeljebb 0,01 tömegszázalékos maximális koncentráció megengedett.

A mentesség lejártának napján már forgalomba hozott járművek alkatrészeinek újrafelhasználása korlátozás nélkül lehetséges, mivel ez nem tartozik a 4. cikk (2) bekezdése a) pontjának hatálya alá.

A 2003. július 1. előtt forgalomba hozott járművekben való felhasználásra szánt, 2003. július 1. után forgalomba hozott pótalkatrészek mentesülnek a 4. cikk (2) bekezdésének a) pontjában foglalt rendelkezések alól (5).

---

(1)  Szétszerelés, ha a 10. bejegyzést is figyelembe véve a 60 g/jármű átlagos határértéket meghaladták. E kikötés alkalmazása esetén a nem a gyártó által a gyártósoron beszerelt elektronikus berendezéseket nem kell figyelembe venni.

1

(2)  Ez a mentesség 2014-ben felülvizsgálat tárgya lesz.

2

(3)  Ez a mentesség 2012. január 1-jéig felülvizsgálandó.

3

(4)  Szétszerelés, ha a 8. a)–j) bejegyzést is figyelembe véve a 60 g/jármű átlagos határértéket meghaladták. E kikötés alkalmazása esetén a nem a gyártó által a gyártósoron beszerelt elektronikus berendezéseket nem kell figyelembe venni.

4

(5)  Ez a kikötés nem vonatkozik a kerékkiegyensúlyozó súlyokra, az elektromotorok szénkeféire és a fékbetétekre.”

5

---

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/17

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2010. február 24.)

a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről

(2010/116/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2008. november 11-én a Bizottsághoz panasz érkezett, miszerint egyes Thaiföldről származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatala kárt okozó dömpingelt formában történik. |
| --- | --- |

(1)

2008. november 11-én a Bizottsághoz panasz érkezett, miszerint egyes Thaiföldről származó gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatala kárt okozó dömpingelt formában történik.

| (2) | A panaszt a 384/96/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH európai uniós gyártó nyújtotta be, amely a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes európai uniós gyártásának jelentős részét – ebben az esetben több mint 50 %-át – képviseli. |
| --- | --- |

(2)

A panaszt a 384/96/EK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: alaprendelet) 4. cikke (1) bekezdésének és 5. cikke (4) bekezdésének értelmében a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH európai uniós gyártó nyújtotta be, amely a gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek teljes európai uniós gyártásának jelentős részét – ebben az esetben több mint 50 %-át – képviseli.

| (3) | A panasz egyértelmű bizonyítékot szolgáltatott az említett termék dömpingelésére és az abból eredő jelentős kár meglétére, és ezt elegendőnek tekintették a dömpingellenes eljárás megindításának indoklásához. |
| --- | --- |

(3)

A panasz egyértelmű bizonyítékot szolgáltatott az említett termék dömpingelésére és az abból eredő jelentős kár meglétére, és ezt elegendőnek tekintették a dömpingellenes eljárás megindításának indoklásához.

| (4) | Konzultációt követően a Bizottság ennek megfelelően az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) dömpingellenes eljárást indított a Thaiföldről származó, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá besorolt egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteknek az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(4)

Konzultációt követően a Bizottság ennek megfelelően az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) dömpingellenes eljárást indított a Thaiföldről származó, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá besorolt egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezeteknek az Európai Unióba történő behozatalára vonatkozóan.

| (5) | A Bizottság kérdőívet küldött az uniós gazdasági ágazat képviselőinek, az Európai Unióban működő gyártók valamennyi ismert ószövetségének, a thaiföldi exportőröknek/gyártóknak, az exportőrök/gyártók valamennyi szövetségének, az importőröknek, az importőrök valamennyi ismert szövetségének, valamint az érintett exportőr országok hatóságainak. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság kérdőívet küldött az uniós gazdasági ágazat képviselőinek, az Európai Unióban működő gyártók valamennyi ismert ószövetségének, a thaiföldi exportőröknek/gyártóknak, az exportőrök/gyártók valamennyi szövetségének, az importőröknek, az importőrök valamennyi ismert szövetségének, valamint az érintett exportőr országok hatóságainak. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek.

| (6) | A vizsgálat egyes részleteinek további feltárása szükséges, ezért az a döntés született, hogy átmeneti intézkedések bevezetése nélkül folyik tovább a vizsgálat. 2009. szeptember 16-án valamennyi érdekelt rendelkezésére bocsátották a vizsgálat akkori szakaszának előzetes megállapításait tartalmazó tájékoztató dokumentumot, amelyben felkérték a feleket, hogy tegyék meg a megállapításokkal kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(6)

A vizsgálat egyes részleteinek további feltárása szükséges, ezért az a döntés született, hogy átmeneti intézkedések bevezetése nélkül folyik tovább a vizsgálat. 2009. szeptember 16-án valamennyi érdekelt rendelkezésére bocsátották a vizsgálat akkori szakaszának előzetes megállapításait tartalmazó tájékoztató dokumentumot, amelyben felkérték a feleket, hogy tegyék meg a megállapításokkal kapcsolatos észrevételeiket.

B.   A PANASZ VISSZAVONÁSA ÉS AZ ELJÁRÁS MEGSZÜNTETÉSE

| (7) | 2009. december 18-án a Bizottsághoz intézett levelében a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH hivatalosan visszavonta panaszát. |
| --- | --- |

(7)

2009. december 18-án a Bizottsághoz intézett levelében a Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH hivatalosan visszavonta panaszát.

| (8) | Az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdése szerint a panasz visszavonása esetén az eljárás megszüntethető, kivéve, ha a megszüntetés sérti az Unió érdekeit. |
| --- | --- |

(8)

Az alaprendelet 9. cikke (1) bekezdése szerint a panasz visszavonása esetén az eljárás megszüntethető, kivéve, ha a megszüntetés sérti az Unió érdekeit.

| (9) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi eljárást meg kell szüntetni, mivel a vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely arra utalna, hogy az eljárás megszüntetése sértené az Unió érdekeit. Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. Nem érkezett olyan észrevétel, amely azt jelezte volna, hogy a megszüntetés sértené az Unió érdekeit. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi eljárást meg kell szüntetni, mivel a vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely arra utalna, hogy az eljárás megszüntetése sértené az Unió érdekeit. Az érdekelteket a Bizottság ennek megfelelően tájékoztatta, és lehetőséget biztosított észrevételeik megtételére. Nem érkezett olyan észrevétel, amely azt jelezte volna, hogy a megszüntetés sértené az Unió érdekeit.

| (10) | Mindezek miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást meg kell szüntetni, |
| --- | --- |

(10)

Mindezek miatt a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Thaiföldről származó egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek Európai Unióba történő behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárást meg kell szüntetni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Thaiföldről származó, jelenleg az ex 8305 10 00 KN-kód alá besorolt egyes gyűrűs iratgyűjtő szerkezetek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszűnik.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 24-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

2

(3)  HL C 322., 2008.12.17., 13. o.

3

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján, 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/19

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 660/07/COL HATÁROZATA

(2007. december 12.)

a Hurtigruten vállalatoknak a megnövekedett társadalombiztosítási járulékokra nyújtott ellentételezésről (Norvégia)

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (2) és különösen annak 59. cikke (2) bekezdésére, 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

tekintettel az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (3) és különösen annak 24. cikkére,

tekintettel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (2) bekezdésére és II. része 14. cikkére,

tekintettel a Hatóságnak az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatására (4) és különösen annak a tengeri szállításra vonatkozó állami támogatásokról szóló fejezetére,

tekintettel a Hurtigruten-megállapodás alapján végzett tengeri szállítási szolgáltatásokhoz nyújtott ellentételezésről szóló, 2001. december 19-i 417/01/COL hatósági határozatra (5),

tekintettel a Hatóság 2002. szeptember 25-i 172/02/COL határozatára, amely a munkáltatók regionálisan differenciált társadalombiztosítási járuléka formájában nyújtott állami támogatás tekintetében megfelelő intézkedéseket javasol Norvégia számára,

tekintettel a regionálisan differenciált társadalombiztosítási járulékok megszüntetésére a 3. és a 4. övezetben biztosított hároméves átmeneti időszakról szóló, 2003. november 12-i 218/03/COL hatósági határozatra,

tekintettel az EFTA-államok Állandó Bizottságának 2003. július 1-i 2/2003/SC határozatára, amely szerint az 5. övezetben alkalmazott regionálisan differenciált társadalombiztosítási járulékok – az ott fennálló rendkívüli körülményekre tekintettel – összeegyeztethetők az EGT-megállapodással,

tekintettel a Hatóság 2006. július 5-i 215/05/COL határozatára, amellyel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 6. cikkében megállapított hivatalos vizsgálati eljárást indított,

miután felhívta az érdekelteket, hogy a fenti rendelkezéseknek megfelelően tegyék meg észrevételeiket (6),

mivel:

I.   TÉNYEK

1.   Az eljárás

2004. augusztus 2-án a Hatóság információkérést küldött a norvég hatóságoknak az Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskab ASA és a Troms Fylkes Dampskibsselskap ASA (7) vállalkozások számára a differenciált társadalombiztosítási járulékok norvég rendszerének változásai miatti ellentételezésként eszközölt kifizetéssel kapcsolatban (eseményszám: 289240).

A norvég hatóságok az Ipari és Kereskedelmi Minisztérium 2004. szeptember 1-jén kelt levelével válaszoltak, amelyben továbbították a Közlekedési és Távközlési Minisztérium ugyanaznap kelt levelét. A levél a Hatóságához 2004. szeptember 1-jén érkezett és került iktatásra (eseményszám: 291435).

2004. október 12-én kelt levelében a Hatóság további tájékoztatást kért (eseményszám: 294990). Ebben a Hatóság Versenypolitikai és Állami Támogatásokkal Foglalkozó Igazgatósága kifejtette azt az álláspontját, hogy bár az intézkedést nem jelentették be a Hatóságnak, az láthatólag már hatályba is lépett, így a kifizetés jogellenes támogatásnak tekintendő a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyv II. része 1. cikkének f) pontja értelmében.

A norvég hatóságok Norvégia Európai Unió melletti képviseletének 2004. november 18-án kelt levelével válaszoltak, amelyben továbbították a Modernizációs Minisztérium 2004. november 17-én kelt, illetve a Közlekedési és Távközlési Minisztérium 2004. november 16-án kelt leveleit. A levél a Hatóságához 2004. november 22-én érkezett és került iktatásra (eseményszám: 300326).

2005. október 26-án kelt levelében a Hatóság Versenypolitikai és Állami Támogatásokkal Foglalkozó Igazgatósága tájékoztatta a norvég hatóságokat, hogy kétségei merültek fel azzal kapcsolatban, hogy a Hurtigruten vállalatok számára eszközölt kifizetés összeegyeztethető-e az EGT-megállapodás működésével (eseményszám: 329347).

A norvég hatóságok Norvégia Európai Unió melletti képviseletének 2005. december 22-én kelt levelével válaszoltak, amelyben továbbították a Modernizációs Minisztérium és a Közlekedési és Távközlési Minisztérium egy-egy, egyaránt 2005. december 15-én kelt levelét. A levél a Hatóságához 2006. január 3-án érkezett és került iktatásra (eseményszám: 355950).

2006. március 9-én kelt levelében a Hatóság észrevételeket tett a norvég válaszra (eseményszám: 364024). A norvég hatóságok Norvégia Európai Unió melletti képviseletének 2006. március 29-én kelt levelével válaszoltak, amelyben továbbították a Közigazgatási és Reformügyi Minisztérium 2006. március 27-án kelt, illetve a Közlekedési és Távközlési Minisztérium 2006. március 24-én kelt leveleit. A levél a Hatóságához 2006. március 30-án érkezett és került iktatásra (eseményszám: 368446).

2006. július 5-i 215/06/COL határozatában a Hatóság úgy döntött, hogy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 6. cikkében megállapított hivatalos vizsgálati eljárást indít. A norvég kormányt felkérték, hogy tegye meg a határozatra vonatkozó észrevételeit. A norvég hatóságok 2006. október 12-én kelt levelükben elküldték észrevételeiket. A levél a Hatóságához 2006. október 13-án érkezett és került iktatásra (eseményszám: 393258).

A Bizottságnak az eljárás megindításáról szóló határozata az Európai Unió Hivatalos Lapjában, valamint annak EGT-kiegészítésében (8) került kihirdetésre. A Hatóság felhívta az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket. A Hatósághoz érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.

2007. december 3-án kelt és a Hatósághoz ugyanazon a napon beérkezett és iktatott levelükben (eseményszám: 455223) a norvég hatóságok további információkat küldtek meg.

2.   Háttér

A Hurtigruten vállalatok tengeri szállítási szolgáltatásokat nyújtottak Norvégia partjai mentén a Bergen és Kirkenes közötti partszakaszon.

2002. január 1-jétől2004. december 31-ig a Hurtigruten szolgáltatást a norvég hatóságok és a Hurtigruten vállalatok közötti, a tengeri szolgáltatások Norvégia partjai mentén történő nyújtásáról szóló megállapodás fedte le (9). A Hurtigruten-megállapodást a norvég hatóságok 2000 júliusában bejelentették a Hatóságnak, amely azt 2001. december 19-én jóváhagyta (10).

A Hurtigruten-megállapodás alapján a Hurtigruten vállalatokat arra kötelezték, hogy Bergen és Kirkenes között biztosítsák az előre meghatározott útvonalon bonyolított mindennapos tengeri személy- és áruszállítási szolgáltatást. E kötelezettségből kifolyólag a Hurtigruten vállalatok 11 hajót üzemeltettek, amelyek naponta 34 part menti kikötőben kötöttek ki. 2004-ben az üzleti forgalom körülbelül 8 %-a áruszállításból, 92 %-a pedig személyszállításból származott.

A Hurtigruten vállalatok a Hurtigruten szolgáltatásba nem tartozó üzleti tevékenységeket is folytattak – többek között nagysebességű komphajó üzemeltetést. Azok a hajózási útvonalak, ahol a Hurtigruten szolgáltatást is nyújtották, önmagukban részben gazdaságilag életképesesek, konkrétan a nyári időszakban. Elfogadott azonban, hogy ezek az útvonalak – a Hurtigruten-megállapodásban előírt szolgáltatásnyújtási gyakoriság mellett – a téli időszakban gazdaságilag nem életképesek.

2001. decemberi határozatában a Hatóság úgy ítélte meg, hogy a Hurtigruten-megállapodás keretében nyújtott ellentételezés az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek tekinthető, mivel a szolgáltatás, amelyet finanszíroz, általános gazdasági érdekűnek tekinthető, továbbá tiszteletben tartották az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésében megállapított feltételeket.

2002. szeptember 25-én a Hatóság úgy döntött, hogy a munkáltatók regionálisan differenciált társadalombiztosítási járuléka formájában nyújtott állami támogatás tekintetében megfelelő intézkedéseket javasol Norvégia számára (11). Abban a levélben a Hatóság azt javasolta, hogy Norvégia tegye meg a regionálisan differenciált társadalombiztosítási járulékból származó állami támogatás megszüntetése érdekében szükséges valamennyi jogi, igazgatási és egyéb intézkedést, vagy pedig 2004. január 1-jei hatállyal hozza összhangba az ilyen támogatásokat az EGT-megállapodással. A megfelelő intézkedések iránti javaslatból mindazonáltal az is következett, hogy a Hatóság beleegyezhet valamely olyan későbbi határidőbe, amelyet objektív szempontból szükségesnek és indokoltnak vél annak érdekében, hogy a helyzethez történő alkalmazkodás céljából megfelelő átmeneti időszakot biztosítson az érintett vállalatok számára. Norvégia 2002. október 31-én elfogadta a megfelelő intézkedések meghozatalára tett javaslatot.

2003. november 12-én a Hatóság a rendszer fokozatos megszüntetetésének zavartalansága érdekében hároméves átmeneti időszakot engedélyezett a regionálisan differenciált társadalombiztosítási járulékok megszüntetésére a 3. és a 4. övezetben (12).

2003 ősze folyamán a norvég parlament elfogadta a differenciált szociális biztonsági rendszer módosításait, amelyek 2004. január 1-jén léptek hatályba. E módosítások a Hurtigruten vállalatok társadalombiztosítási költségeinek emelkedéséhez vezettek. A Hatóság 2003. november 12-i határozata fedezte a költségnövekedés egy részét, azonban nem az egészét.

A Hurtigruten-megállapodás 10. szakaszának záradéka értelmében a megállapodás alapját képező előfeltételekben bekövetkező lényeges változás esetén mindkét fél kezdeményezheti a megállapodás újratárgyalását. A Hurtigruten-megállapodás hatálya a terveknek megfelelően 2004. december 31-én járt le. 2004 júniusában közbeszerzési pályázatot írtak ki a szolgáltatás biztosítására a 2005. január 1. és a 2012. december 31. közötti időszakban. A Hurtigruten vállalatok megnyerték ezt a pályázatot, majd 2006. márciusában a szolgáltatást jelenleg is üzemeltető Hurtigruten ASA elnevezésű szervezetben egyesültek.

3.   Az intézkedés leírása

A jelenlegi ügy a Hurtigruten vállalatok számára előirányzott, a 2004. évi norvég állami költségvetés 1330. alcímének (Særskilte transporttiltak) 70. tételében szereplő kifizetésre vonatkozik, amelynek értelmében a Hurtigruten vállalatoknak a differenciált szociális biztonsági rendszer változásai miatti ellentételezésként maximum 8,5 millió NOK-ot (megközelítőleg 1,1 millió EUR) kívántak nyújtani (13).

A kifizetés csak a megnövekedett társadalombiztosítási költségeknek azt a részét ellentételezné a Hurtigruten vállalatok számára, amelyért még nem kaptak ellentételezést a Hatóság 2003. november 12-i határozatával jóváhagyott hároméves átmeneti időszakra vonatkozó rendszerből kifolyólag.

A Hurtigruten vállalatoknak nyújtott ellentételezés célja a 2004-es társadalombiztosítási költségnövekedés teljes mértékű ellentételezése volt. Nem tettek különbséget a vállalatok gazdasági tevékenységéhez, illetve azon tevékenységekhez kapcsolódó társadalombiztosítási költségek között, amelyek az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének értelmében közszolgáltatásnak minősülhetnek.

Ezekre vonatkozóan 2004-ben 7,352 millió NOK (körülbelül 900 000 EUR) került ténylegesen kifizetésre a Hurtigruten vállalatok számára. Ez megfelel a differenciált szociális biztonsági rendszer változásainak következtében a vállalatoknál felmerült költségnövekedésnek.

4.   Határozat hivatalos vizsgálati eljárás indításáról

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló 215/06/COL határozatában a Hatóság arra az előzetes következtetésre jutott, hogy a megnövekedett társadalombiztosítási járulékokra nyújtott ellentételezés állami támogatásnak minősül az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében.

A Hatóság kételyeit fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy a norvég állam támogatási intézkedése összeegyeztethetőnek nyilvánítható-e az EGT-megállapodás működésével, ezen belül elsősorban az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésével. E kételyek különösen arra vonatkoztak, hogy a nyújtott támogatás szükséges volt-e ahhoz, hogy a Hurtigruten vállalatok képesek legyenek eleget tenni közszolgáltatási kötelezettségeiknek.

5.   A norvég hatóságok észrevételei

A norvég hatóságok véleménye szerint az ellentételezés nem lépte túl a Hatóság 2001. évi határozatában engedélyezett kereteket, így tehát a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikke (b) pontjának ii. alpontja alapján „meglévő támogatásnak” kell minősíteni.

A norvég hatóságok úgy vélik, hogy a kifizetést az annak megtörténtekor hatályban lévő Hurtigruten-megállapodás lefedi. E tekintetben a Hurtigruten-megállapodás 10. szakaszának záradékára hivatkoznak, amely értelmében a megállapodás alapját képező előfeltételekben bekövetkező lényeges változás esetén a Hurtigruten-megállapodás mindkét fele kezdeményezheti a megállapodás újratárgyalását. A norvég hatóságok kijelentik, hogy álláspontjuk szerint a differenciált szociális biztonsági rendszer változásai megfelelnek ezeknek a kritériumoknak. A Hurtigruten vállalatok nem láthatták azokat előre. A vállalatokkal folytatott tárgyalások eredményeként a 2004. évre 7,352 millió NOK-ban határozták meg az e költségekért – azaz a szociális biztonsági rendszer változásaiból származó tényleges költségnövekedésért – nyújtott ellentételezést. A norvég hatóságok szerint a status quo, vagyis a norvég part menti közlekedés megállapodás szerinti szintjének biztosítása volt a célja a szociális biztonsági rendszer módosításaiért nyújtott ellentételezésnek, amelynek révén a Hurtigruten vállalatok továbbra is képesek ellátni a megállapodásban rájuk ruházott közszolgáltatási kötelezettséget.

A norvég hatóságok arra az álláspontra helyezkedtek, hogy a Hurtigruten-megállapodás 10. szakasza a megállapodás újratárgyalására vonatkozó jogalapnak minősül, továbbá a Hatóság 2001. évi határozatában elismerte a záradékot. Véleményük szerint ezen az alapon a megnövekedett társadalombiztosítási járulékokra nyújtott ellentételezés – amennyiben maga az ellentételezés összeegyeztethető volt az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseivel – nem minősül új támogatásnak.

A támogatás összeegyeztethetőségével kapcsolatban a norvég hatóságok azt állítják, hogy a norvég parlament által meghatározott szállítási színvonal fenntartása érdekében adtak ellentételezést a Hurtigruten vállalatok számára a szociális biztonsági rendszer változásai kapcsán. Az ellentételezés híján – akár a magasabb viteldíjak bevezetése, akár a szolgáltatás gyakoriságának csökkenése miatt – hanyatlott volna a vállalatokra ruházott közszolgáltatási kötelezettségek ellátásának színvonala. A norvég hatóságok ennek alapján szükségesnek tartják az ellentételezést.

A norvég hatóságok a Hurtigruten-megállapodás 1. szakaszára hivatkoznak, amely szerint a Hurtigruten vállalatok által a nyári időszakban elért nyereség legnagyobb részét a téli időszakban folytatott veszteséges tevékenység finanszírozására kell felhasználni. Tehát az egész évi jövedelmezőség alapján kell kiszámítani a közszolgáltatással járó ellentételezést. A norvég hatóságok véleménye szerint a Hatóság – azáltal, hogy elfogadta ezt a Hurtigruten-megállapodás 1. szakaszában meghatározott elvet – elismerte, hogy a Hurtigruten vállalatok kereskedelmi és nem kereskedelmi szolgáltatásai nem választhatók szét egyértelműen. A norvég hatóságok úgy gondolják, hogy a nyereséges és nem nyereséges évszakok közötti nyereség-átviteli rendszer hátrányos helyzetbe hozta a Hurtigruten vállalatokat az egyéb, tengeri szolgáltatást nyújtó vállalakozásokhoz képest, mivel megnövelte annak kockázatát, hogy az utóbbiak „kimazsolázzák” a nyereséges évszakban kínálkozó lehetőségeket. A szociális biztonsági rendszer változtatásainak eredményeként tovább nőtt ez a kockázat, amelyet – a norvég hatóságok megítélése szerint – jogos az ellentételezés növelésével ellensúlyozni.

Továbbá a norvég hatóságok arra az álláspontra helyezkednek, hogy nem döntő jelentőségű a nyereséges és nem nyereséges szolgáltatások elválasztása, ha a kereszttámogatás olyan egyértelműen a nem nyereséges szolgáltatásokat finanszírozza, mint jelen esetben. Ezzel kapcsolatban a norvég hatóságok utalnak a Hurtigruten vállalatok 2004. évi éves jelentésére, illetve a havi eredménykimutatásokra, amelyek a téli hónapokban – a közszolgáltatással járó ellentételezést is figyelembe véve – megközelítőleg 211 milliós NOK hiányt mutattak. A teljes hiány körülbelül 45 millió NOK volt. A norvég hatóságok ezenfelül azt hangsúlyozzák, hogy a 2004. évre nyújtott ellentételezés nem másítja meg azt a tényt, hogy a Hurtigruten-megállapodás által lefedett kereskedelmi szolgáltatások nyújtanak támogatást a Hurtigruten vállalatok közszolgáltatási kötelezettségéhez kapcsolódó tevékenységekhez.

A norvég hatóságok végül említést tesznek arról, hogy a 2004-es közbeszerzési pályázatot követően a 2005. január 1. és 2012. december 31. közötti időszakra nyújtandó átlagos évi ellentételezés 237,5 millió NOK, vagyis jelentősen meghaladja a 2002. január 1. és 2004. december 31. közötti időszakra esedékes mértéket. Szerintük ez is azt bizonyítja, hogy a 2004. évi ellentételezés szükséges volt, illetve nem volt aránytalan.

A norvég hatóságok további érvként megemlítik, hogy a megadott ellentételezésből 4,29 millió NOK a téli időszak megnövekedett társadalombiztosítási járulékaihoz kapcsolódik, a fennmaradó 3,06 millió NOK pedig ugyanazon évszakra vonatkozó kiegészítő közszolgáltatási ellentételezésnek minősül. Kiderült ugyanis, hogy a közszolgáltatási kötelezettség a Hurtigruten-megállapodás mindkét felének várakozásait felülmúló költségvonzattal jár a Hurtigruten vállalkozások számára. A Közlekedési és Távközlési Minisztérium annak ellenére is fenntartja ezt az álláspontját, hogy a 2004. évi állami költségvetésben „a differenciált társadalombiztosítási járulékok rendszerének módosításai következtében lehetséges ellentételezésként” (14) hivatkoztak az ellentételezésre. A norvég hatóságok úgy vélik, hogy az ellentételezés jogszerűségének megítélése szempontjából nem perdöntő, hogy milyen elnevezést adtak a járulékoknak az állami költségvetésben.

II.   ÉRTÉKELÉS

1.   Állami támogatás megléte az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében

Az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének szövege a következő:

„Ha e megállapodás másként nem rendelkezik, összeegyeztethetetlen az e megállapodásban foglaltak érvényesülésével az EK-tagállamok vagy az EFTA-államok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a Szerződő Felek közötti kereskedelmet.”

Közvetlenül költségvetési előirányzatból finanszírozzák, vagyis az állam nyújtja a megnövekedett társadalombiztosítási járulékokra a Hurtigruten vállalatoknak biztosított ellentételezést. Az ellentételezés ezenfelül azokat a társadalombiztosítási terheket enyhíti, amelyeket a vállalatoknak rendes üzletmenet esetén szokásosan viselniük kellene, és ezáltal megerősíti ezeknek a vállalakozásoknak az EGT-n belüli kereskedelemben részt vevő többi vállalkozáshoz képesti helyzetét. A Hurtigruten vállalatok ráadásul a személy- és áruszállítás piacán, valamint az idegenforgalmi piacon tevékenykednek, és elsősorban a norvég partok menti tengeri körutazásokat és menettérti utazásokat kínáltak. A Hurtigruten szolgáltatás nagyrészt külföldi turistákat vonz, vagyis a Hurtigruten vállalatok e fogyasztók elhódításáért versenyeznek a hasonló szolgáltatásokat kínáló többi vállalkozással. A Hurtigruten vállalatoknak nyújtott ellentételezés ennélfogva hatással lehet az e piacokon folyó versenyre, illetve alkalmas arra, hogy érintse az EGT-megállapodás Szerződő Felei közötti kereskedelmet.

A Hatóság úgy véli tehát, hogy a Hurtigruten vállalatok számára eszközölt 7,352 millió NOK (megközelítőleg 900 000 EUR) összegű kifizetés az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.

2.   Új vagy meglévő támogatás

Új vagy meglévő támogatás

A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének c) pontja szerint „új támogatás”: „valamennyi támogatás, azaz támogatási program és egyedi támogatás, amely nem létező támogatás, ideértve a létező támogatás módosításait is.”

2001. decemberi határozatában a Hatóság úgy ítélte meg, hogy a Hurtigruten vállalatoknak a Hurtigruten-megállapodás keretében nyújtott ellentételezés az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek tekinthető, mivel a szolgáltatás, amelyet finanszíroz, általános gazdasági érdekűnek tekinthető, továbbá tiszteletben tartották az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésében megállapított feltételeket.

A Hatóság által jóváhagyott támogatás meglévőnek minősül. 2004-ben viszont a norvég hatóságok további 7,352 millió NOK-t nyújtottak a Hurtigruten vállalatoknak. E támogatást a 2004-ben megnövekedett társadalombiztosítási járulékok ellentételezése céljából nyújtották, és nem képezte a részét a Hurtigruten vállalatoknak nyújtott azon támogatásnak, amelyet a Hatóság 2001. évi határozatában engedélyezett.

A norvég hatóságok érvelése szerint az ellentételezés összhangban volt a Hatóság 2001. évi határozatával, mivel a Hurtigruten-megállapodás 10. szakasza olyan záradékot tartalmaz, amelynek értelmében a megállapodás alapját képező előfeltételekben bekövetkező lényeges változás esetén a Hurtigruten-megállapodás mindkét fele kezdeményezheti a megállapodás újratárgyalását. A norvég hatóságok kijelentették, hogy álláspontjuk szerint a differenciált szociális biztonsági rendszer változása lényeges változásnak minősül. Az ellentételezés tehát szerintük meglévő támogatásnak tekintendő.

A Hatóság rá kíván mutatni, hogy a Hurtigruten-megállapodás keretében 1999-es árakon számolva 170 millió NOK éves ellentételezést hagyott jóvá. Viszont a Hatóság határozata nem magára a Hurtigruten-megállapodás 10. szakaszára vonatkozott, illetve abban semmi sem enged arra következtetni, hogy e záradék alapján – a norvég hatóságok érvelésének megfelelően – a Hurtigruten-megállapodás bármely jövőbeni módosítását automatikusan az EGT-megállapodással összhangban álló állami támogatásnak lehetne tekinteni.

A megállapodás 10. szakasza csupán lehetőséget biztosít a szerződés módosítására, a körülmények előre nem látható lényeges változása esetén. Nem írja elő a Hurtigruten vállalatoknak nyújtott ellentételezés automatikus növekedését a költségek növekedése esetén, pusztán lehetővé teszi a Hurtigruten-megállapodás mindkét résztvevője számára, hogy a megállapodás újratárgyalását kérje, anélkül azonban, hogy előírná az újratárgyalás eredményét. E rendelkezés ezenfelül az adóemelkedésből származó költségnövekedést nem említi kifejezetten újratárgyalási okként, még kevésbé olyanként, mint amely az adóemelés pontos összegének megfelelő automatikus kiigazítást tenne szükségessé. Az egyik szerződő fél adózási helyzetének változása általában nem olyan tényező, amelynek költségeit a másik fél köteles viselni. Következtetésképpen, még amennyiben a Hurtigruten-megállapodást 2000-ben teljes egészében bejelentették is a Hatóságnak, amely 2001-ben jóváhagyta azt, az utóbbitól nem lett volna ésszerűen elvárható, hogy előre lássa a rendelkezés valamennyi lehetséges hatását, illetve abból, hogy a Hatóság 2001. évi határozatában nem tett említést erről a rendelkezésről, nem vonható le az a következtetés, hogy a továbbiakban annak valamennyi alkalmazása elfogadható az állami támogatás szempontjából.

A Hatóság álláspontja szerint különbséget kell tenni a szerződéses rendelkezés meglétének kérdése, illetve a között, hogy a választott kiigazítás összhangban áll-e az EGT-megállapodással és különösen annak állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseivel. Minden egyes kiigazításra vonatkozóan eseti alapon szükséges mérlegelni ezt a két kérdést, és csak az előbbi esetében merül fel, hogy a támogatás új vagy meglévő-e.

A Hatóság észrevételezi, hogy a megnövekedett társadalombiztosítási költségekből kifolyólag 2004-ben további 7,352 NOK került kifizetésre a Hurtigruten vállalatok számára. Ez a Hurtigruten vállalatok számára nyújtott, a Hatóság 2001. évi határozatával jóváhagyott állami támogatás növekedését, és ezáltal megváltozását is jelenti. A Hatóság tehát új támogatásnak tekinti a támogatást a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyv II. része 1. cikkének c) pontja értelmében.

3.   Eljárási követelmények

Eljárási követelmények

A Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerint, „az EFTA Felügyeleti Hatóságot az észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell minden támogatás nyújtására és módosítására irányuló szándékról (...). Amíg ebben az eljárásban végső határozat nem születik, az érintett tagállam a tervezett intézkedéseket nem hajtja végre.”

A Hatóság a fentiek szerint új támogatásnak tekinti a Hurtigruten vállalatoknak nyújtott támogatást a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének c) pontja értelmében. Ebből következően – a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdésével és II. része 2. cikkével összhangban – az ellentételezést be kellett volna jelenteni a Hatóságnak, illetve annak engedélyéig az nem léphetett volna hatályba. A norvég hatóságok mindazonáltal úgy döntöttek, hogy e kötelezettség figyelembevételének mellőzésével megadják az ellentételezést, amely ezért „jogellenes támogatásnak” tekintendő a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 1. cikkének f) pontja értelmében.

4.   A támogatás összeegyeztethetősége

A támogatás összeegyeztethetősége

4.1.   Bevezetés

Bevezetés

A működési veszteségek fedezésére irányuló közvetlen támogatás általában nem összeegyeztethető az EGT-megállapodással. Mivel a Hurtigruten vállalatoknak adott ellentételezés a Hurtigruten szolgáltatás napi működésével kapcsolatos költségek fedezésére szolgál, így e kifizetés működési támogatásnak tekintendő. Az ilyen működési támogatás kivételesen akkor hagyható jóvá, ha teljesülnek az EGT-megállapodás rendelkezéseitől való eltérés feltételei.

2001. évi határozatában a Hatóság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a Hurtigruten vállalatoknak nyújtott támogatás az EGT-megállapodás 61. cikkének (2) vagy (3) bekezdése alapján nem minősül kivételnek az állami támogatásra vonatkozó, az említett megállapodás 61. cikkének (1) bekezdésében található általános tilalom alól. A Hatóság megállapította viszont, hogy a támogatás – azon az alapon., hogy tiszteletben tartották az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételeket – összeegyeztethető az említett megállapodás működésével.

Az ebben az ügyben folytatandó hivatalos vizsgálat megindításáról szóló határozatban a Hatóság kételyeinek adott hangot azzal kapcsolatban, hogy a Hurtigruten vállalatoknak adott megnövelt támogatás összeegyeztethető-e az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdésével.

A vizsgálat során a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a Hurtigruten vállalatoknak a szociális biztonsági rendszer változásai következtében felmerült többletköltségeikért nyújtott ellentételezés összeegyeztethetőségét először az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján kell értékelni.

4.2.   Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja

Az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja

Az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontja előírja, hogy valamely támogatás akkor tekinthető az EGT-megállapodás működésével összeegyeztethetőnek, ha annak célja egyes gazdasági tevékenységek fejlődésének előmozdítása, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a Szerződő Felek közötti kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. A Hatóság iránymutatást bocsátott ki az EGT-megállapodás 61. cikk (3) bekezdése c) pontjának a tengeri szállítás tekintetében történő alkalmazására vonatkozóan (a továbbiakban: tengeri szállítási iránymutatás).

A tengeri szállítási iránymutatás 3.2. szakasza a munkához kapcsolódó költségek állami támogatásával foglalkozik. A 3.2. szakasz (1) bekezdése szerint a tengeri szállítási ágazatra irányuló támogatási intézkedések elsődlegesen az EGT-hajótulajdonosokra és EGT-tengerészekre háruló adók, egyéb költségek és terhek nemzetközi normáknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányulnak.

E szakasz (2) bekezdése szerint a foglalkoztatási költségekre irányuló következő intézkedések engedélyezhetők:

| — | valamely EGT-államban lajstromozott hajó fedélzetén foglalkoztatott EGT-tengerészek társadalombiztosítási járulékainak csökkentése, |
| --- | --- |

—

valamely EGT-államban lajstromozott hajó fedélzetén foglalkoztatott EGT-tengerészek társadalombiztosítási járulékainak csökkentése,

| — | valamely EGT-államban lajstromozott hajó fedélzetén foglalkoztatott EGT-tengerészeket érintő jövedelemadó-kulcsok csökkentése. |
| --- | --- |

—

valamely EGT-államban lajstromozott hajó fedélzetén foglalkoztatott EGT-tengerészeket érintő jövedelemadó-kulcsok csökkentése.

A fentiek alkalmazásában az „EGT-tengerészek” fogalmát a következőképpen határozták meg:

| — | EGT-államok állampolgárai, EGT-kikötők között menetrend szerinti utasszállítási szolgáltatásokat nyújtó hajók (beleértve a ro-ro komphajókat is (15)) fedélzetén foglalkoztatott tengerészek esetében, |
| --- | --- |

—

EGT-államok állampolgárai, EGT-kikötők között menetrend szerinti utasszállítási szolgáltatásokat nyújtó hajók (beleértve a ro-ro komphajókat is (15)) fedélzetén foglalkoztatott tengerészek esetében,

15

| — | EGT-államban adó és/vagy társadalombiztosítási járulékok fizetésére köteles tengerészek minden más esetben. |
| --- | --- |

—

EGT-államban adó és/vagy társadalombiztosítási járulékok fizetésére köteles tengerészek minden más esetben.

A (3) bekezdés ezt azzal pontosítja, hogy belső adózási okokból egyes EGT-államok nem kívánják alkalmazni a fent említett kulcsok csökkentését, helyette – részben vagy teljes mértékben – visszatérítik a hajótulajdonosoknak az ilyen járulékokból származó költségeket. Az ilyen megközelítés általában véve egyenértékűnek tekinthető a fent bemutatott csökkentett rátát alkalmazó rendszerrel, feltéve, hogy világosan kapcsolódik az ilyen járulékokhoz, nincsen túlkompenzáció, és a rendszer átlátható, és nem nyújt lehetőséget a visszaélésre.

4.3.   Értékelés

Értékelés

A fenti I.3 szakaszban bemutatott módon 7,352 millió NOK (megközelítőleg 900 000 EUR) összeget nyújtottak a Hurtigruten vállalatoknak a társadalombiztosítási járulékokkal kapcsolatos, 2004. évi megnövekedett költségeik ellentételezése céljából. A 2004. évi állami költségvetés szerint a Hurtigruten vállalatoknak nyújtott támogatás (16) olyan ellentételezésből állt, amely „a rendszer differenciált társadalombiztosítási járulékok tekintetében történő módosításainak következménye”.

16

A fentiek alapján a Hurtigruten vállalatok a támogatást a 2004-ben általuk befizetett nagyobb összegű társadalombiztosítási járulékok visszatérítése céljából kapták. Vagyis a nyújtott támogatást – a tengeri szállítási iránymutatás 3.2. szakaszának (2) és (3) bekezdésével összhangban – a tengerészek társadalombiztosítási járulékaiból származó költségek visszatérítésének kell tekinteni.

A tengeri szállítási iránymutatás 3.2. szakaszának (2) bekezdése csak az EGT-államban lajstromozott hajókon szolgáló EGT-tengerészek társadalombiztosítási járulékaira vonatkozó kulcsok csökkentésének formáját öltő támogatást engedélyezi.

A norvég hatóságok megerősítették, hogy a Hurtigruten szolgáltatás céljára 2004-ben használt valamennyi hajót Norvégiában lajstromozták. A hatóság ezért úgy véli, hogy teljesült a lajstromozási feltétel.

Azzal a feltétellel kapcsolatban, hogy az „EGT-tengerészek” számára kell szociális védelmet biztosítani; az előbbi kifejezést úgy határozták meg, hogy ezek vagy EGT-államok állampolgárai, menetrend szerinti, EGT-kikötők között utasszállítási szolgáltatásokat nyújtó hajók (beleértve a ro-ro komphajókat is) fedélzetén foglalkoztatott tengerészek esetében, vagy pedig EGT-államban adó és/vagy társadalombiztosítási járulékok fizetésére köteles tengerészek, minden más esetben.

A Hurtigruten szolgáltatást Bergen és Kirkenes közötti személy- és áruszállítási szolgáltatásként mutatták be a Hurtigruten-megállapodásban. A norvég hatóságok tájékoztatása szerint 2004-ben a Hurtigruten vállalatok üzleti forgalmának közel 92 %-a az utasszállításból, körülbelül 8 %-a pedig az áruszállításból származott. A Hurtigruten hajók némelyike a személyautók hajóra történő fel- és legördülését lehetővé tevő kialakítással rendelkezik. Kereskedelmi járművek (tehergépkocsik, pótkocsik stb.) számára azonban a hajókra történő fel- és legördülés nem volt lehetséges. Ráadásul a Hurtigruten szolgáltatás – ahogyan az a fenti I.2. szakaszban kifejtésre került – a norvég part mentén, vagyis az EGT területén belül nyújtott menetrend szerinti szállítási szolgáltatásokból állt.

Ennek alapján a Hatóság úgy véli, hogy a Hurtigruten vállalatokat a fenti első alternatív fogalommeghatározás – azaz EGT-kikötők között menetrend szerinti utasszállítási szolgáltatásokat nyújtó hajók – hatálya alá tartozónak kell tekinteni. Ebből kifolyólag a Hurtigruten vállalatoknak a megnövekedett társadalombiztosítási járulékokra nyújtott ellentételezés csak abban az esetben összeegyeztethető a tengeri szállítási iránymutatás 3.2. szakaszával, amennyiben EGT-állami állampolgárságú tengerészekre tekintettel nyújtották azt.

A norvég hatóságok e vonatkozásban azt a tájékoztatást adták, hogy a 2004-ben a Hurtigruten szolgáltatásra használt hajók valamennyi alkalmazottja EGT-állami állampolgárságú volt.

Az állami költségvetésben kifejezetten fel volt tüntetve, hogy társadalombiztosítási többletköltségeik fedezése céljából adták meg a további támogatást a Hurtigruten vállalatoknak. Tehát egyértelmű kapcsolat állt fenn a folyósítás és a társadalombiztosítási költségek között. Ezenfelül a támogatás nagysága pontosan megfelelt a vállalatok társadalombiztosítási költségnövekedésének. Amint az alább, a II.4.4. szakaszban kifejtésre kerül, a támogatás nem vezetett túlkompenzációhoz. Végül a támogatás az állami költségvetésben feltüntetett egyszeri kifizetés volt. Ennélfogva a támogatást átlátható, illetve visszaélésre lehetőséget nem nyújtó módon nyújtották. Vagyis teljesülnek azok a feltételek, amelyek alapján a társadalombiztosítási terhek visszatérítése egyenértékűnek tekinthető a csökkentett rátát alkalmazó rendszerrel.

A Hatóság ennek alapján megállapítja, hogy a Hurtigruten vállalatoknak megnövekedett társadalombiztosítási járulékaikra 2004-ben nyújtott támogatás összhangban van a tengeri szállítási iránymutatás 3.2. szakaszával.

4.4.   A túlkompenzáció és a támogatások halmozódása

A túlkompenzáció és a támogatások halmozódása

A tengeri szállítási iránymutatás 11. szakaszának (2) bekezdése szerint az EGT-tengerészek társadalombiztosítási járulékainak csökkentése 100 %-os, azaz nulla szociális terhet jelentő felső határig engedélyezhető. Ebben az ügyben a Hurtigruten vállalatoknak megnövekedett társadalombiztosítási járulékokat kellett fizetniük 2004-ben a korábbi években alkalmazott rátához képest.

A Hatóság úgy ítéli meg, hogy a tengeri szállítási iránymutatás 3–6. szakasza alapján nyújtott támogatás nem haladta meg a hajózási tevékenységből, illetve a tengerészektől beszedett adók és társadalombiztosítási járulékok teljes összegét, továbbá teljesültek az említett iránymutatás 11. szakaszának (2) bekezdésébe foglalt kritériumok.

A Hurtigruten vállalatok a munkaerővel kapcsolatos költségekre a tengeri szállítási iránymutatás alapján nyújtott támogatáson felül, a szállítási szolgáltatások értékesítéséről szóló Hurtigruten-megállapodás, valamint a differenciált munkáltatói társadalombiztosítási járulékokra vonatkozó átmeneti időszakot jóváhagyó, 2003. november 12-i hatósági határozat alapján is kaptak támogatást. A túlkompenzáció megvalósulásának kizárása érdekében meg kell vizsgálni, hogy a Hurtigruten vállalatok minden egyes ilyen intézkedés alapján ugyanazokra a költségekre kaptak-e ellentételezést.

A Hatóság ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a vállalatok társadalombiztosítási költségeinek növekedése a differenciált társadalombiztosítási járulék norvég rendszere tekintetében Norvégia számára megfelelő intézkedéseket ajánló 172/02/COL hatósági határozat eredményeként keletkezett. A norvég állam bejelentette a nem differenciált társadalombiztosítási járulékokra való áttérés kezelésére vonatkozó tervét. A Hatóság 2003. november 12-i határozatával jóváhagyta ezt a tervet, amelyből kifolyólag a Hurtigruten megállapodás megkötésének időpontjához képest 2004-ben megnövekedtek a Hurtigruten vállalatok társadalombiztosítási költségei. Vagyis egyértelmű, hogy a Hurtigruten-megállapodás nem vonatkozott a Hurtigruten vállalatok 2004-ben felmerült társadalombiztosítási pluszköltségeire, azaz az annak alapján kifizetett ellentételezés nem fedezte ezeket a többletköltségeket. Ezenfelül a 2004-ben átutalt kiegészítő pénzeszközök a megnövekedett társadalombiztosítási költségeknek csak azt a részét ellentételeznék a Hurtigruten vállalatok számára, amelyért még nem kaptak ellentételezést a hároméves átmeneti időszakra vonatkozó rendszerből kifolyólag. Tehát a tengeri szállítási iránymutatás alapján a 2004-es társadalombiztosítási költségnövekedésre nyújtott ellentételezés nem vezetett túlkompenzációhoz.

A Hatóság a fentiek alapján arra a következtetésre jutott, hogy a Hurtigruten vállalatok 2004-es társadalombiztosítási többletköltségeire nyújtott ellentételezés összeegyeztethető az EGT-megállapodásnak – a tengeri szállítási iránymutatással együttesen értelmezett – 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.

5.   Következtetés

Következtetés

A fenti megállapítások alapján a Hatóság úgy döntött, hogy a Hurtigruten vállalatoknak nyújtott 7,352 millió NOK (körülbelül 900 000 EUR) ellentételezés összeegyeztethető az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.

A Hatóság ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a norvég hatóságok nem tettek eleget azon – a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyv I. része 1. cikkének (3) bekezdése szerinti – kötelezettségüknek, hogy bejelentsék az intézkedést, illetve a Hatóság jóváhagyásáig tartózkodjanak annak hatályba léptetésétől,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Hurtigruten vállalatok számára nyújtott 7,352 millió NOK összegű ellentételezés az EGT-megállapodás 61. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. A támogatást a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdésében foglalt eljárási követelmények megsértésével ítélték oda. A támogatás összeegyeztethető az EGT-megállapodásnak – a tengeri szállítási iránymutatással együttesen értelmezett – 61. cikke (3) bekezdésének c) pontjával.

2. cikk

E határozat címzettje a Norvég Királyság.

3. cikk

E határozat angol nyelven hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2007. december 12-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Kristján A. STEFÁNSSON

testületi tag

Kurt JÄGER

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: a Hatóság.

1

(2)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

2

(3)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

3

(4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott és közzétett, az EGT-megállapodás 61. és 62. cikkének, valamint a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 3. jegyzőkönyve 1. cikkének alkalmazására és értelmezésére vonatkozó iránymutatás (HL L 231., 1994.9.3., 1. o. és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3.). Az iránymutatást legutóbb 2007. május 3-án módosították. A továbbiakban: az állami támogatásról szóló iránymutatás.

4

(5)  A Hatóság határozatai hozzáférhetők a következő weboldalon: http://www.eftasurv.int/

5

(6)  HL C 314., 2006.12.21., 115. o. és 63/2006. EGT-kiegészítés, 33. o.

6

(7)  A továbbiakban: a Hurtigruten vállalatok.

7

(8)  Lásd a 6. lábjegyzetet.

8

(9)  A továbbiakban: a Hurtigruten-megállapodás.

9

(10)  417/01/COL határozat, a továbbiakban: a 2001. évi határozat.

10

(11)  172/02/COL határozat.

11

(12)  218/03/COL határozat. Az átmeneti időszak nem vonatkozik Norvégia legészakibb részére (a társadalombiztosítási járulékrendszer 5. övezete), mivel az EFTA-államok 2003. július 1-jei 2/2003/SC határozata szerint ebben a térségben a regionálisan differenciált társadalombiztosítási járulékok – az ott fennálló rendkívüli körülmények miatt – összeegyeztethetők az EGT-megállapodással.

12

(13)  A 70. tételhez az alábbi megjegyzés kapcsolódik: „Av budsjettforslaget på 200,8 mill. kr for 2004, er 192,3 mill. kr direkte relatert til den gjeldende avtalen med hurtigruterederiene. Restbeløpet på 8,5 mill. kr er knyttet til ev. kompensasjon som følge av endringer i ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Endelig kompensasjonsbeløp vil bli bestemt når forhandlingene mellom hurtigruteselskapene og departementet er avsluttet.” [A Hatóság nem hivatalos fordítása szerint: A 2004. évi költségvetési javaslatban szereplő 200,8 millió NOK-ból 192,3 millió NOK közvetlenül a Hurtigruten vállalatokkal kötött jelenlegi megállapodáshoz kapcsolódik. A fennmaradó 8,5 millió NOK a rendszer differenciált társadalombiztosítási járulékok tekintetében történő módosításai következtében esetleg nyújtandó ellentételezésekhez kapcsolódik. Az ellentételezés végső összege a Hurtigruten vállalatok és a minisztérium közötti tárgyalások lezárását követően kerül meghatározásra.]

13

(14)  A Hatóság fordítása, vö. 13. lábjegyzet.

14

(15)  A ro-ro komphajókat a következőképpen határozták meg: „közúti és vasúti járműveknek a hajóra történő fel- és legördülést lehetővé tevő kialakítással rendelkező tengeri személyszállító vízi jármű, amely 12-nél több utast szállít”, vö.: az iránymutatás 22. lábjegyzete, amely a menetrend szerint közlekedő ro-ro komphajók és a nagysebességű utasszállító vízi járművek biztonságos üzemeltetésének érdekében végzett kötelező szemlék rendszeréről szóló, 1999. április 29-i 1999/35/EK tanácsi irányelvre (HL L 138., 1999.6.1., 1. o.) hivatkozik, amelyet beillesztettek az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 56ca. pontjába.

15

(16)  A Hatóság fordítása, vö. 13. lábjegyzet.

16

---

| 25.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 48/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 48/27

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 433/09/COL HATÁROZATA

(2009. október 30.)

az állami támogatások eljárásjogi és anyagi jogi szabályainak hetvenharmadik módosításáról

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2) és különösen annak 24. cikkére és 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára,

mivel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 24. cikke értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóságnak érvényre kell juttatnia az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit,

mivel a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján az EFTA Felügyeleti Hatóság köteles közleményeket és iránymutatásokat kiadni az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben a fenti megállapodás vagy a Felügyeleti és Bírósági Megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt szükségesnek ítéli,

emlékeztetve az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott (3), állami támogatással kapcsolatos eljárásjogi és anyagi jogi szabályokra (4),

mivel az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásról szóló iránymutatásának a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló fejezete (5)2009. november 30-án hatályát veszti (6),

mivel ez a fejezet összhangban van a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással (7), amely 2009. október 9-én hatályát veszti (8),

mivel az Európai Bizottság 2009. július 9-én elfogadott egy közleményt a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás 2012. október 9-ig történő meghosszabbításáról, mely közleményt az Európai Unió Hivatalos Lapjában2009. július 9-én közzétették,

mivel az Európai Bizottságnak a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás meghosszabbításáról szóló közleménye az Európai Gazdasági Térséget is érinti,

mivel az EGT állami támogatási szabályainak egységes alkalmazását az Európai Gazdasági Térség egész területén biztosítani kell,

mivel az EGT-megállapodás XV. mellékletének végén található „Általános rendelkezések” cím II. pontja értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság köteles az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat elfogadni,

mivel a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló jelenlegi fejezet 2009. november 30-án hatályát veszti, tehát szükség van e fejezet meghosszabbítására,

az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

az EFTA-államokkal folytatott konzultációt követően,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásról szóló iránymutatásának a nehézségekkel küzdő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló fejezetének hatályát 2012. november 30-ig meghosszabbítják.

2. cikk

Csak az angol nyelvű szöveg hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2009. október 30-án.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Per SANDERUD

elnök

Kristján Andri STEFÁNSSON

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

1

(2)  A továbbiakban: Felügyeleti és Bírósági Megállapodás.

2

(3)  Eredetileg megjelent: HL L 231., 1994.9.3., 1. o. és 32. EGT-kiegészítés, 1994.9.3., 1. o.

3

(4)  A továbbiakban: az állami támogatásról szóló iránymutatás.

4

(5)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság 305/04/COL határozata, megjelent: HL L 107., 2005.4.28., 28. o., 21. EGT-kiegészítés, 2005.4.28., 1. o.

5

(6)  A 305/04/COL határozat 89. pontja, lásd az 5. számú lábjegyzet hivatkozását.

6

(7)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

7

(8)  A 7. számú lábjegyzetben hivatkozott dokumentum 102. pontja.

8

---