# Euroopa Liidu L 16/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.016.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 16 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide21. jaanuar 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.016.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 16

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide21. jaanuar 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 50/2010, 20. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 51/2010, 20. jaanuar 2010, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 8.–15. jaanuarini 2010 määrusega (EÜ) nr 969/2006 maisile avatud ühenduse tariifikvoodi raames | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 52/2010, 20. jaanuar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 4 |
| | | SUUNISED |
| | | 2010/34/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga suunis, 4. detsember 2009, millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (EKP/2009/23) | 6 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EL) nr 50/2010, 20. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EL) nr 51/2010, 20. jaanuar 2010, millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 8.–15. jaanuarini 2010 määrusega (EÜ) nr 969/2006 maisile avatud ühenduse tariifikvoodi raames

3

Komisjoni määrus (EL) nr 52/2010, 20. jaanuar 2010, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

4

SUUNISED

2010/34/EL

*

Euroopa Keskpanga suunis, 4. detsember 2009, millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (EKP/2009/23)

(EKP/2009/23)

6

| | | IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/35/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. oktoober 2009, (riigiabi C 29/06 kohta) milles käsitletakse Itaalia antud abi kalandussektori ühisettevõtete ja nende ühenduste ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 8040 all)

   (
  1
  ) | 48 |

IV   EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

2010/35/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. oktoober 2009, (riigiabi C 29/06 kohta) milles käsitletakse Itaalia antud abi kalandussektori ühisettevõtete ja nende ühenduste ümberkorraldamiseks
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 8040 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 8040 all)

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 50/2010,

20. jaanuar 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 64,0 |
| MA | 52,0 |
| TN | 112,1 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 82,0 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 101,4 |
| MA | 78,1 |
| TR | 109,1 |
| ZZ | 115,9 |
| 0709 90 70 | MA | 113,2 |
| TR | 132,4 |
| ZZ | 122,8 |
| 0805 10 20 | EG | 51,5 |
| IL | 58,8 |
| MA | 51,3 |
| TN | 67,4 |
| TR | 54,6 |
| ZZ | 56,7 |
| 0805 20 10 | IL | 166,5 |
| MA | 83,8 |
| ZZ | 125,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 52,8 |
| EG | 77,8 |
| IL | 80,4 |
| JM | 109,6 |
| MA | 93,3 |
| PK | 41,0 |
| TR | 83,1 |
| ZZ | 76,9 |
| 0805 50 10 | EG | 63,3 |
| IL | 67,0 |
| TR | 70,5 |
| ZZ | 66,9 |
| 0808 10 80 | CA | 75,3 |
| CL | 60,1 |
| CN | 67,4 |
| MK | 24,7 |
| US | 133,6 |
| ZZ | 72,2 |
| 0808 20 50 | CN | 61,8 |
| US | 103,1 |
| ZZ | 82,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

64,0

MA

52,0

TN

112,1

TR

100,0

ZZ

82,0

0707 00 05

EG

174,9

JO

101,4

MA

78,1

TR

109,1

ZZ

115,9

0709 90 70

MA

113,2

TR

132,4

ZZ

122,8

0805 10 20

EG

51,5

IL

58,8

MA

51,3

TN

67,4

TR

54,6

ZZ

56,7

0805 20 10

IL

166,5

MA

83,8

ZZ

125,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

52,8

EG

77,8

IL

80,4

JM

109,6

MA

93,3

PK

41,0

TR

83,1

ZZ

76,9

0805 50 10

EG

63,3

IL

67,0

TR

70,5

ZZ

66,9

0808 10 80

CA

75,3

CL

60,1

CN

67,4

MK

24,7

US

133,6

ZZ

72,2

0808 20 50

CN

61,8

US

103,1

ZZ

82,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 51/2010,

20. jaanuar 2010,

millega määratakse kindlaks jaotuskoefitsient impordilitsentsitaotlustele, mis on esitatud ajavahemikul 8.–15. jaanuarini 2010 määrusega (EÜ) nr 969/2006 maisile avatud ühenduse tariifikvoodi raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EÜ) nr 969/2006 (3) alusel on iga-aastane imporditariifikvoot (järjekorranumber 09.4131) avatud 242 074 tonnile maisile. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EÜ) nr 969/2006 (3) alusel on iga-aastane imporditariifikvoot (järjekorranumber 09.4131) avatud 242 074 tonnile maisile.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 2 lõikega 1 on kindlaks määratud 121 037 tonni suurune kogus alaperioodiks 1 ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 2 lõikega 1 on kindlaks määratud 121 037 tonni suurune kogus alaperioodiks 1 ajavahemikul 1. jaanuarist kuni 30. juunini 2010.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 4 lõike 3 kohasest teavitamisest tuleneb, et kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 alusel ajavahemikul 8. jaanuari 2010 kella 13st (Brüsseli aja järgi) kuni 15. jaanuari 2010 kella 13.00ni (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 969/2006 artikli 4 lõike 3 kohasest teavitamisest tuleneb, et kõnealuse määruse artikli 4 lõike 1 alusel ajavahemikul 8. jaanuari 2010 kella 13st (Brüsseli aja järgi) kuni 15. jaanuari 2010 kella 13.00ni (Brüsseli aja järgi) esitatud taotlused hõlmavad olemasolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi.

| (4) | Ühtlasi ei tuleks enam välja anda impordilitsentse määruse (EÜ) nr 969/2006 tähenduses jooksvaks kvoodi alaperioodiks. |
| --- | --- |

(4)

Ühtlasi ei tuleks enam välja anda impordilitsentse määruse (EÜ) nr 969/2006 tähenduses jooksvaks kvoodi alaperioodiks.

| (5) | Impordilitsentside väljaandmise usaldusväärse haldamise tagamiseks jõustub käesolev määrus kohe pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(5)

Impordilitsentside väljaandmise usaldusväärse haldamise tagamiseks jõustub käesolev määrus kohe pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Iga määruses (EÜ) nr 969/2006 osutatud kvoodist tulenev maisi impordilitsentsi taotlus, mis on esitatud ajavahemikul 8. jaanuari 2010 kella 13st (Brüsseli aja järgi) kuni 15. jaanuari 2010 kella 13.00ni (Brüsseli aja järgi), võimaldab välja anda litsentsi taotletavatele kogustele, mida eraldatakse 78,205593 % jaotuskoefitsiendi alusel.

2.   Nende taotletud koguseid hõlmavate litsentside väljaandmine, mis on esitatud alates 15. jaanuari 2010 kella 13.00st (Brüsseli aja järgi), on jooksvaks kvoodi alaperioodiks peatatud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 176, 30.6.2006, lk 44.

3

---

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 52/2010,

20. jaanuar 2010,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2009/10. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/2010. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009. (3) Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 35/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2009/2010. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 877/2009. (3) Neid hindu ja tollimakse on viimati muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 35/2010 (4).

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 877/2009 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2009/10. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 253, 25.9.2009, lk 3.

3

(4)  ELT L 10, 15.1.2010, lk 12.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 21. jaanuarist 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 46,85 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,85 | 0,85 |
| 1701 12 10 (1) | 46,85 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,85 | 0,55 |
| 1701 91 00 (2) | 52,07 | 1,85 |
| 1701 99 10 (2) | 52,07 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 52,07 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

46,85

0,00

1701 11 90 (1)

46,85

0,85

1701 12 10 (1)

46,85

0,00

1701 12 90 (1)

46,85

0,55

1701 91 00 (2)

52,07

1,85

1701 99 10 (2)

52,07

0,00

1701 99 90 (2)

52,07

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

SUUNISED

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/6

---

EUROOPA KESKPANGA SUUNIS,

4. detsember 2009,

millega muudetakse suunist EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta

(EKP/2009/23)

(2010/34/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 5.1, 12.1 ja 14.3,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 20. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 63/2002 rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2001/18) (1),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 24/2009 väärtpaberistamise tehingutes osalevate finantsvahendusettevõtete varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2008/30) (2),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 25/2009 rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta (EKP/2008/32) (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | 1. augusti 2007. aasta suunis EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (4) tuleb ühtlustada ümbersõnastatud määrusega (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) ja Euroopa Keskpanga 31. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 290/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2009/7) (5). |
| --- | --- |

(1)

1. augusti 2007. aasta suunis EKP/2007/9 rahandusstatistika ning finantsasutuste ja -turgude statistika kohta (4) tuleb ühtlustada ümbersõnastatud määrusega (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) ja Euroopa Keskpanga 31. märtsi 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 290/2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) rahaloomeasutustes kodumajapidamiste ning kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete hoiuste ja laenude suhtes kohaldatavate intressimäärade statistika kohta (EKP/2009/7) (5).

| (2) | Rahaturufondide juurdearvestuse tegemiseks ning kõige representatiivsema vaadeldava andmeid esitava üldkogumi valimiseks on vajalikud uued standardid. |
| --- | --- |

(2)

Rahaturufondide juurdearvestuse tegemiseks ning kõige representatiivsema vaadeldava andmeid esitava üldkogumi valimiseks on vajalikud uued standardid.

| (3) | Rahaturufondide uus bilanss peaks olema agregeeritud bilanss, mis on kooskõlas Euroopa Keskpanga 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 958/2007 investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2007/8) (6). Aruandluskoormust saab vähendada krediidiasutuste ja rahaturufondide bilansi koostamist tõhustades; st koostades krediidiasutuste bilansi muude rahaloomeasutuste (monetary financial institutions, MFI) ja rahaturufondide andmete vahe alusel. |
| --- | --- |

(3)

Rahaturufondide uus bilanss peaks olema agregeeritud bilanss, mis on kooskõlas Euroopa Keskpanga 27. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 958/2007 investeerimisfondide varade ja kohustuste statistika kohta (EKP/2007/8) (6). Aruandluskoormust saab vähendada krediidiasutuste ja rahaturufondide bilansi koostamist tõhustades; st koostades krediidiasutuste bilansi muude rahaloomeasutuste (monetary financial institutions, MFI) ja rahaturufondide andmete vahe alusel.

| (4) | Seoses suuremate aruandlusnõuetega määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel rahaloomeasutuste poolt mitterahaloomeasutustele antud laenude väärtpaberistamise ja muu ülekandmise osas ei ole statistika esitamine nendes valdkondades enam vajalik. |
| --- | --- |

(4)

Seoses suuremate aruandlusnõuetega määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel rahaloomeasutuste poolt mitterahaloomeasutustele antud laenude väärtpaberistamise ja muu ülekandmise osas ei ole statistika esitamine nendes valdkondades enam vajalik.

| (5) | Riikide keskpangad (RKPd) on alustanud suunise EKP/2007/9 artikli 18 alusel statistilise teabe esitamist investeerimisfondide kohta muude finantsvahendajate statistika esitamise raames; seega ei ole artikli 14 lõikes 6 sätestatud üleminekukord enam vajalik. |
| --- | --- |

(5)

Riikide keskpangad (RKPd) on alustanud suunise EKP/2007/9 artikli 18 alusel statistilise teabe esitamist investeerimisfondide kohta muude finantsvahendajate statistika esitamise raames; seega ei ole artikli 14 lõikes 6 sätestatud üleminekukord enam vajalik.

| (6) | Majandusliku ja rahapoliitilise keskkonna krediidiarengu analüüsi tõhustamiseks on vajalikud uued aruandlusnõuded euroala rahaloomeasutuste poolt kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antavate laenude kohta tegevusvaldkondade lõikes. |
| --- | --- |

(6)

Majandusliku ja rahapoliitilise keskkonna krediidiarengu analüüsi tõhustamiseks on vajalikud uued aruandlusnõuded euroala rahaloomeasutuste poolt kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele antavate laenude kohta tegevusvaldkondade lõikes.

| (7) | Maksesüsteemide nimesid muudetakse tihti ja seetõttu tuleb suunise EKP/2007/9 III lisa 13. osast nimekiri välja jätta, |
| --- | --- |

(7)

Maksesüsteemide nimesid muudetakse tihti ja seetõttu tuleb suunise EKP/2007/9 III lisa 13. osast nimekiri välja jätta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SUUNISE:

Artikkel 1

Suunist EKP/2007/9 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  Tagasivaateliste andmete aruandluse nõuet kohaldatakse ainult artiklites 3, 6, 7, 10, 11, 14–17 ja 18a sätestatud aruandluse suhtes.






  a) | Punkti b piiramata kohaldatakse Euroopa Liiduga liitumisel ja/või euro kasutuselevõtul järgmisi reegleid:






  i) | mais 2004 ELiga liitunud liikmesriikide RKPd esitavad EKP-le tagasivaateliste andmete aruandluse vähemalt alates 2004. aasta aruandlusperioodist; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

Tagasivaateliste andmete aruandluse nõuet kohaldatakse ainult artiklites 3, 6, 7, 10, 11, 14–17 ja 18a sätestatud aruandluse suhtes.

a)

Punkti b piiramata kohaldatakse Euroopa Liiduga liitumisel ja/või euro kasutuselevõtul järgmisi reegleid:

i)

mais 2004 ELiga liitunud liikmesriikide RKPd esitavad EKP-le tagasivaateliste andmete aruandluse vähemalt alates 2004. aasta aruandlusperioodist;

| ii) | nende enne maid 2004 ELiga liitunud liikmesriikide RKPd, kes ei ole käesoleva suunise jõustumise hetkeks eurot kasutusele võtnud, esitavad EKP-le tagasivaateliste andmete aruandluse vähemalt alates 1999. aasta aruandlusperioodist ning RAde intressimäärade statistika osas vähemalt alates 2003. aasta aruandlusperioodist; |
| --- | --- |

ii)

nende enne maid 2004 ELiga liitunud liikmesriikide RKPd, kes ei ole käesoleva suunise jõustumise hetkeks eurot kasutusele võtnud, esitavad EKP-le tagasivaateliste andmete aruandluse vähemalt alates 1999. aasta aruandlusperioodist ning RAde intressimäärade statistika osas vähemalt alates 2003. aasta aruandlusperioodist;

| iii) | pärast maid 2004 ELiga liitunud liikmesriikide RKPd esitavad EKP-le tagasivaateliste andmete aruandluse vähemalt kolme eelneva aasta kohta; |
| --- | --- |

iii)

pärast maid 2004 ELiga liitunud liikmesriikide RKPd esitavad EKP-le tagasivaateliste andmete aruandluse vähemalt kolme eelneva aasta kohta;

| iv) | osalevate liikmesriikide RKPd esitavad EKP-le tagasivaateliste andmete aruandluse seoses positsioonidega liikmesriikide suhtes, kes võtavad euro kasutusele pärast käesoleva suunise jõustumist, vähemalt järgmiste aruandlusperioodide kohta: 1) alates 1999, kui liikmesriik ühines ELiga enne maid 2004, või 2) alates 2004, kui liikmesriik ühines ELiga mais 2004, või 3) eelneva kolme aasta kohta, kui liikmesriik ühines ELiga pärast maid 2004. Seda põhimõtet kohaldatakse ainult statistika suhtes, mille osas kogutakse andmeid ka tehingupoole riigi osas. |
| --- | --- |

iv)

osalevate liikmesriikide RKPd esitavad EKP-le tagasivaateliste andmete aruandluse seoses positsioonidega liikmesriikide suhtes, kes võtavad euro kasutusele pärast käesoleva suunise jõustumist, vähemalt järgmiste aruandlusperioodide kohta: 1) alates 1999, kui liikmesriik ühines ELiga enne maid 2004, või 2) alates 2004, kui liikmesriik ühines ELiga mais 2004, või 3) eelneva kolme aasta kohta, kui liikmesriik ühines ELiga pärast maid 2004. Seda põhimõtet kohaldatakse ainult statistika suhtes, mille osas kogutakse andmeid ka tehingupoole riigi osas.

| b) | Kohaldatakse järgmisi reegleid:






  i) | rahaturufondide (money market funds, MMF) osas tuleb tagasivaatelised andmed esitada EKP-le kooskõlas käesoleva suunise alusel kuni 2008. aasta lõpuni rakendatud RKPde aruandlustavaga. Ilma et see piiraks artiklit 10, võivad krediidiasutuste bilansikirjete andmeid esitanud RKPd vabatahtlikult esitada rahaturufondide bilansikirjete andmeid 2008. aasta detsembri lõpule eelnenud vaatlusperioodide kohta; RKPd, kes esitasid rahaturufondide bilansikirjete kvartaliandmeid vastavalt lihtsustatud aruandlusnõuetele või kes ei esitanud ei krediidiasutuste ega rahaturufondide bilansikirjete andmeid, peavad andmete kättesaadavuse korral esitama tagasivaatelised andmed rahaturufondide kohta, alustades vähemalt euroalaga liitumise hetkest, kuid mitte varem kui 1997. aasta septembris lõppenud vaatlusperioodist; |
| --- | --- | --- |

b)

Kohaldatakse järgmisi reegleid:

i)

rahaturufondide (money market funds, MMF) osas tuleb tagasivaatelised andmed esitada EKP-le kooskõlas käesoleva suunise alusel kuni 2008. aasta lõpuni rakendatud RKPde aruandlustavaga. Ilma et see piiraks artiklit 10, võivad krediidiasutuste bilansikirjete andmeid esitanud RKPd vabatahtlikult esitada rahaturufondide bilansikirjete andmeid 2008. aasta detsembri lõpule eelnenud vaatlusperioodide kohta; RKPd, kes esitasid rahaturufondide bilansikirjete kvartaliandmeid vastavalt lihtsustatud aruandlusnõuetele või kes ei esitanud ei krediidiasutuste ega rahaturufondide bilansikirjete andmeid, peavad andmete kättesaadavuse korral esitama tagasivaatelised andmed rahaturufondide kohta, alustades vähemalt euroalaga liitumise hetkest, kuid mitte varem kui 1997. aasta septembris lõppenud vaatlusperioodist;

| ii) | Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori NACE Rev.2 alusel tegevusvaldkondadesse jaotatud kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele antavate laenude osas tuleb andmete kättesaadavuse korral EKP-le esitada NACE Rev.2 tagasivaatelised andmed järgmiselt: a) RKPd esitavad tagasivaatelised andmed alates 2003. aasta märtsist, b) osutatud kuupäevast hiljem euroalaga liitunud liikmesriikide RKPd esitavad tagasivaatelised andmed vähemalt euroalaga liitumisele eelnenud kahe aasta kohta; |
| --- | --- |

ii)

Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori NACE Rev.2 alusel tegevusvaldkondadesse jaotatud kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvatele ettevõtetele antavate laenude osas tuleb andmete kättesaadavuse korral EKP-le esitada NACE Rev.2 tagasivaatelised andmed järgmiselt: a) RKPd esitavad tagasivaatelised andmed alates 2003. aasta märtsist, b) osutatud kuupäevast hiljem euroalaga liitunud liikmesriikide RKPd esitavad tagasivaatelised andmed vähemalt euroalaga liitumisele eelnenud kahe aasta kohta;

| iii) | muude finantsvahendajate (other financial intermediaries, OFI) osas tuleb tagasivaatelised kvartaliandmed esitada EKP-le alates esimesest kättesaadavast vaatlusperioodist, alustades vähemalt 1998. aasta neljanda kvartali vaatlusperioodist; |
| --- | --- |

iii)

muude finantsvahendajate (other financial intermediaries, OFI) osas tuleb tagasivaatelised kvartaliandmed esitada EKP-le alates esimesest kättesaadavast vaatlusperioodist, alustades vähemalt 1998. aasta neljanda kvartali vaatlusperioodist;

| iv) | väärtpaberite osas peavad EKP-le edastatavad aegread algama bilansiseisude osas detsembrist 1989 ja finantsvoogude osas jaanuarist 1990; |
| --- | --- |

iv)

väärtpaberite osas peavad EKP-le edastatavad aegread algama bilansiseisude osas detsembrist 1989 ja finantsvoogude osas jaanuarist 1990;

| v) | maksete statistika osas võib viimast vaatlusaastat sisaldava viie aasta andmed esitada võimaluste piires.” |
| --- | --- |

v)

maksete statistika osas võib viimast vaatlusaastat sisaldava viie aasta andmed esitada võimaluste piires.”

| 2) | Artikli 3 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:
  Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) peavad RKPd koostama ning esitama kaks iseseisvat agregeeritud brutosummana esitatavat bilanssi: üks agregeeritud bilanss RA allsektori „Keskpangad” ja üks agregeeritud bilanss allsektori „Muud RAd” kohta.
  RKPd koostavad nõutava statistika oma keskpanga bilansi alusel oma raamatupidamissüsteemi abil, kasutades I lisas sätestatud vastavustabeleid. EKP koostab statistika aruandluseks vajalikud andmed oma bilansi alusel, mis vastab RKPde bilansside alusel saadud andmetele.
  RKPd koostavad nõutava statistika muude rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta, agregeerides bilansikirjete (balance sheet items, BSI) andmed, mis on kogutud residentidest iseseisvatelt RAdelt, v.a residentidest RKPd.
  Nõuded hõlmavad kuulõpu ja kvartalilõpu bilansiseisu (7), kuu- ja kvartaliandmeid finantsvoogude korrigeerimise kohta ning andmeid laenude väärtpaberistamise ja muu ülekandmise kohta.
  RKPd esitavad bilansikirjete statistika kooskõlas III lisa 1. osaga. |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) peavad RKPd koostama ning esitama kaks iseseisvat agregeeritud brutosummana esitatavat bilanssi: üks agregeeritud bilanss RA allsektori „Keskpangad” ja üks agregeeritud bilanss allsektori „Muud RAd” kohta.

RKPd koostavad nõutava statistika oma keskpanga bilansi alusel oma raamatupidamissüsteemi abil, kasutades I lisas sätestatud vastavustabeleid. EKP koostab statistika aruandluseks vajalikud andmed oma bilansi alusel, mis vastab RKPde bilansside alusel saadud andmetele.

RKPd koostavad nõutava statistika muude rahaloomeasutuste sektori bilansi kohta, agregeerides bilansikirjete (balance sheet items, BSI) andmed, mis on kogutud residentidest iseseisvatelt RAdelt, v.a residentidest RKPd.

Nõuded hõlmavad kuulõpu ja kvartalilõpu bilansiseisu (7), kuu- ja kvartaliandmeid finantsvoogude korrigeerimise kohta ning andmeid laenude väärtpaberistamise ja muu ülekandmise kohta.

RKPd esitavad bilansikirjete statistika kooskõlas III lisa 1. osaga.

| 3) | Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  Juhul kui RKPd teevad erandeid rahaturufondide osas kooskõlas määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 1 punktiga a, peavad RKPd tagama, et nende kogumaht riigi rahaturufondide bilansis ei ületa






  i) | 10 % igas osalevas liikmesriigis, kus riigi rahaturufondide bilansimaht moodustab üle 15 % euroala rahaturufondide bilansi kogumahust; |
| --- | --- | --- |

3)

Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:

Juhul kui RKPd teevad erandeid rahaturufondide osas kooskõlas määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 1 punktiga a, peavad RKPd tagama, et nende kogumaht riigi rahaturufondide bilansis ei ületa

i)

10 % igas osalevas liikmesriigis, kus riigi rahaturufondide bilansimaht moodustab üle 15 % euroala rahaturufondide bilansi kogumahust;

| ii) | 30 % kõikides teistes osalevates liikmesriikides, v.a need, kus riigi rahaturufondide bilansimaht moodustab alla 1 % euroala rahaturufondide bilansi kogumahust; sellisel juhul ei ole rahaturufondi liigitamisel lihtsustatud aruandlusega asutuseks mingeid konkreetseid piiranguid. |
| --- | --- |

ii)

30 % kõikides teistes osalevates liikmesriikides, v.a need, kus riigi rahaturufondide bilansimaht moodustab alla 1 % euroala rahaturufondide bilansi kogumahust; sellisel juhul ei ole rahaturufondi liigitamisel lihtsustatud aruandlusega asutuseks mingeid konkreetseid piiranguid.

Juhul kui RKPd teevad erandi väikeste RAde osas kooskõlas määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 1 punktiga a ja/või d, teevad RKPd juurdearvestuse, et saavutada EKP-le esitatavate bilansikirjete kuu- ja kvartaliandmete koostamisel 100 % hõlmatus. RKPd võivad valida 100 % hõlmatuse saamiseks juurdearvestuse viisi, kuid see peab vastama järgmistele miinimumstandarditele:

| i) | kui jaotuste andmed puuduvad, tuletatakse prognoos, kohaldades lihtsustatud aruandlusega asutusi kõige paremini esindava tegeliku andmeid esitava üldkogumi alajaotuse suhtarvu järgmiselt:






  — | liikmesriikide keskpangad, kelle osa euroala rahaloomeasutuste agregeeritud bilansimahus on üle 2 %, määravad selle alajaotuse viisil, mille puhul alajaotusesse kuuluvate üksuste bilansi kogumaht ei ületa 35 % riigi rahaloomeasutuste bilansi kogumahust. Seda nõuet ei kohaldata, kui see erand tehakse asutustele, kelle agregeeritud bilansi kogumaht on alla 1 % riigi rahaloomeasutuste bilansi kogumahust; |
| --- | --- | --- |

i)

kui jaotuste andmed puuduvad, tuletatakse prognoos, kohaldades lihtsustatud aruandlusega asutusi kõige paremini esindava tegeliku andmeid esitava üldkogumi alajaotuse suhtarvu järgmiselt:

—

liikmesriikide keskpangad, kelle osa euroala rahaloomeasutuste agregeeritud bilansimahus on üle 2 %, määravad selle alajaotuse viisil, mille puhul alajaotusesse kuuluvate üksuste bilansi kogumaht ei ületa 35 % riigi rahaloomeasutuste bilansi kogumahust. Seda nõuet ei kohaldata, kui see erand tehakse asutustele, kelle agregeeritud bilansi kogumaht on alla 1 % riigi rahaloomeasutuste bilansi kogumahust;

| — | liikmesriikide keskpankadel, kelle osa euroala rahaloomeasutuste agregeeritud bilansimahus on alla 2 %, soovitatakse järgida sama korda. Kui sellega kaasnevad olulised kulud, võivad nende liikmesriikide RKPd selle asemel kohaldada tegelikul andmeid esitaval üldkogumil põhinevat suhtarvu; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide keskpankadel, kelle osa euroala rahaloomeasutuste agregeeritud bilansimahus on alla 2 %, soovitatakse järgida sama korda. Kui sellega kaasnevad olulised kulud, võivad nende liikmesriikide RKPd selle asemel kohaldada tegelikul andmeid esitaval üldkogumil põhinevat suhtarvu;

| ii) | punkti i rakendamisel võib nii lihtsustatud aruandlusega asutusi kui tegeliku andmeid esitava üldkogumi alajaotust omakorda vastavalt asutuse liigile jaotada erinevateks rühmadeks (näiteks rahaturufondid või krediidiasutused); |
| --- | --- |

ii)

punkti i rakendamisel võib nii lihtsustatud aruandlusega asutusi kui tegeliku andmeid esitava üldkogumi alajaotust omakorda vastavalt asutuse liigile jaotada erinevateks rühmadeks (näiteks rahaturufondid või krediidiasutused);

| iii) | kui kord aastas kogu vara aruandlust esitavate rahaturufondide osa liikmesriigi rahaturufondide bilansi kogumahus ületab 30 %, teevad RKPd rahaturufondide ja krediidiasutuste poolt eraldi esitatud andmete osas juurdearvestuse järgmiselt:






  — | kui täisaruandlusega rahaturufondid on aruandluses piisavalt hõlmatud, kasutatakse juurdearvestuse alusena nende agregeeritud bilanssi; |
| --- | --- | --- |

iii)

kui kord aastas kogu vara aruandlust esitavate rahaturufondide osa liikmesriigi rahaturufondide bilansi kogumahus ületab 30 %, teevad RKPd rahaturufondide ja krediidiasutuste poolt eraldi esitatud andmete osas juurdearvestuse järgmiselt:

—

kui täisaruandlusega rahaturufondid on aruandluses piisavalt hõlmatud, kasutatakse juurdearvestuse alusena nende agregeeritud bilanssi;

| — | kui täisaruandlusega rahaturufondid ei ole aruandluses piisavalt hõlmatud või täisaruandlusega rahaturufondid puuduvad, prognoosivad RKPd rahaturufondide sektori bilansi alternatiivsete andmeallikate põhjal vähemalt kord aastas, ning kasutavad seda juurdearvestuse alusena. |
| --- | --- |

—

kui täisaruandlusega rahaturufondid ei ole aruandluses piisavalt hõlmatud või täisaruandlusega rahaturufondid puuduvad, prognoosivad RKPd rahaturufondide sektori bilansi alternatiivsete andmeallikate põhjal vähemalt kord aastas, ning kasutavad seda juurdearvestuse alusena.

| iv) | kui jaotuste andmed on olemas, kuid viivitusega või väiksema sagedusega, kantakse esitatud andmed edasi järgmistesse puuduvatesse perioodidesse:






  — | korrates andmeid, kui see on osutunud piisavaks, või |
| --- | --- | --- |

iv)

kui jaotuste andmed on olemas, kuid viivitusega või väiksema sagedusega, kantakse esitatud andmed edasi järgmistesse puuduvatesse perioodidesse:

—

korrates andmeid, kui see on osutunud piisavaks, või

| — | kohaldades kohaseid statistikaprognoosi meetodeid, et võtta arvesse andmete suundumust või hooajalist eripära. |
| --- | --- |

—

kohaldades kohaseid statistikaprognoosi meetodeid, et võtta arvesse andmete suundumust või hooajalist eripära.

| v) | juurdearvestuse miinimumnõuete rakendamiseks vajalikud suhtarvud või muud vahearvestused võib tuletada järelevalveasutustelt saadavatest andmetest, kui on võimalik usaldusväärselt seostada juurdearvestatavat statistikajaotust ja järelevalvest pärinevaid andmeid. |
| --- | --- |

v)

juurdearvestuse miinimumnõuete rakendamiseks vajalikud suhtarvud või muud vahearvestused võib tuletada järelevalveasutustelt saadavatest andmetest, kui on võimalik usaldusväärselt seostada juurdearvestatavat statistikajaotust ja järelevalvest pärinevaid andmeid.

RKPd teatavad EKP-le mis tahes olulistest muudatustest oma juurdearvestuse korras.”

| 4) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Rahaturufondide bilansistatistika
  RKPd esitavad EKP-le iseseisvad rahaturufondide sektori bilansikirjete andmed kooskõlas III lisa 7. osa tabelitega 1 ja 2. EKP kasutab andmeid nii rahaturufondide kui krediidiasutuste bilansistatistika koostamiseks. Kuna andmeid rahaloomeasutuste sektori kohta tervikuna esitatakse juba määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel, kohaldatakse käesolevat artiklit ainult rahaturufondide suhtes. Kuigi mõnedes liikmesriikides liigitatakse rahaloomeasutusteks ka piiratud arv muid asutusi, loetakse neid asutusi mahult väheolulisteks.
  Ümberliigituse ja ümberhindluskorrigeerimise andmed kooskõlas III lisa 7. osa tabeliga 1 esitatakse artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 2 alusel tehtud erandeid. Juhul kui RKPd on ümberhindluskorrigeerimise suhtes teinud rahaturufondidele erandi määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel, esitavad RKPd andmeid võimaluste piires nende kirjete osas, mille puhul ümberhindluskorrigeerimine võib olla oluline.
  Andmed esitatakse kord kvartalis 28 tööpäeva jooksul alates vaatlusperioodi lõpust.
  Rahaturufondide bilansi kohta esitatavad täiendavad andmed peavad hõlmama 100 % sellesse sektorisse liigitatud asutustest. Juhul kui aruandlus hõlmab lihtsustatud aruandluse võimaldamise tõttu vähem kui 100 %, peavad RKPd tegema 100 % hõlmatuse tagamiseks juurdearvestuse kooskõlas artikli 3 lõike 4 punktiga b.
  RKPd, kes esitasid krediidiasutuste bilansiandmeid 2008. aasta detsembri lõpule eelnenud perioodide kohta, esitavad rahaturufondide andmete parandused kooskõlas III lisa 7. osa tabelitega 1 ja 2. Rahaturufondide andmete mis tahes parandused peavad olema kooskõlas vastavate muude rahaloomeasutuste kvartali lõpu andmetega.
  Juhul kui uute või parandatud rahaturufondide andmete edastamisest tulenevad muutused vastava vaatlusperioodi muude rahaloomeasutuste andmetes, tuleb edastada ka muude rahaloomeasutuste andmete parandused.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Rahaturufondide bilansistatistika

RKPd esitavad EKP-le iseseisvad rahaturufondide sektori bilansikirjete andmed kooskõlas III lisa 7. osa tabelitega 1 ja 2. EKP kasutab andmeid nii rahaturufondide kui krediidiasutuste bilansistatistika koostamiseks. Kuna andmeid rahaloomeasutuste sektori kohta tervikuna esitatakse juba määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel, kohaldatakse käesolevat artiklit ainult rahaturufondide suhtes. Kuigi mõnedes liikmesriikides liigitatakse rahaloomeasutusteks ka piiratud arv muid asutusi, loetakse neid asutusi mahult väheolulisteks.

Ümberliigituse ja ümberhindluskorrigeerimise andmed kooskõlas III lisa 7. osa tabeliga 1 esitatakse artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt, võttes arvesse määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 2 alusel tehtud erandeid. Juhul kui RKPd on ümberhindluskorrigeerimise suhtes teinud rahaturufondidele erandi määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel, esitavad RKPd andmeid võimaluste piires nende kirjete osas, mille puhul ümberhindluskorrigeerimine võib olla oluline.

Andmed esitatakse kord kvartalis 28 tööpäeva jooksul alates vaatlusperioodi lõpust.

Rahaturufondide bilansi kohta esitatavad täiendavad andmed peavad hõlmama 100 % sellesse sektorisse liigitatud asutustest. Juhul kui aruandlus hõlmab lihtsustatud aruandluse võimaldamise tõttu vähem kui 100 %, peavad RKPd tegema 100 % hõlmatuse tagamiseks juurdearvestuse kooskõlas artikli 3 lõike 4 punktiga b.

RKPd, kes esitasid krediidiasutuste bilansiandmeid 2008. aasta detsembri lõpule eelnenud perioodide kohta, esitavad rahaturufondide andmete parandused kooskõlas III lisa 7. osa tabelitega 1 ja 2. Rahaturufondide andmete mis tahes parandused peavad olema kooskõlas vastavate muude rahaloomeasutuste kvartali lõpu andmetega.

Juhul kui uute või parandatud rahaturufondide andmete edastamisest tulenevad muutused vastava vaatlusperioodi muude rahaloomeasutuste andmetes, tuleb edastada ka muude rahaloomeasutuste andmete parandused.”

| 5) | Artikkel 13 jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

Artikkel 13 jäetakse välja.

| 6) | Artikli 14 pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Muude finantsvahendajate statistika (v.a investeerimisfondid ja finantsvahendusettevõtted)”. |
| --- | --- |

6)

Artikli 14 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Muude finantsvahendajate statistika (v.a investeerimisfondid ja finantsvahendusettevõtted)”.

| 7) | Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  RKPd esitavad muude finantsvahendajate statistika (v.a investeerimisfondid ja väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions), FVCd) kooskõlas III lisa 11. osaga. Eraldi andmed esitatakse järgmiste muude finantsvahendajate kohta: i) väärtpaberite ja tuletisinstrumentidega kauplejad (securities and derivatives dealers, SDD), ii) laenuandmisega tegelevad finantsettevõtted (financial corporations engaged in lending, FCL) ja iii) muud OFId.
  Muude finantsvahendajatega seotud andmed tuleb esitada andmete põhjal, mis on riigis jooksvalt kättesaadavad. Kui tegelikud andmed ei ole kättesaadavad või töödeldavad, tuleb esitada riigisisene prognoos. Kui andmete aluseks olev majanduslik nähtus on olemas, kuid statistikas seda ei jälgita ning seetõttu ei saa riigisisest prognoosi esitada, võivad RKPd jätta aegrea esitamata või osutada, et see puudub. Esitamata jäetud aegridu tõlgendatakse kui andmeid, mis on olemas, kuid mida ei koguta, ning EKP võib koostada euroala agregaadid eelduste või prognooside põhjal. Vaadeldav andmeid esitav üldkogum hõlmab osalevate liikmesriikide kõik residendiks olevate muude finantsvahendajate liigid: territooriumil asuvad asutused, sh väljaspool territooriumi asuvate emaettevõtete tütarettevõtted, ning nende asustuste residentidest filiaalid, mille peakontor asub väljaspool territooriumi.
  Esitada tuleb järgmisi põhinäitajaid ja täiendavat teavet:






  — | põhinäitajad, mida edastatakse euroala agregaatide koostamiseks: kõik osalevad liikmesriigid peavad esitama täpsed andmed, kui tegelikud andmed on kättesaadavad. Kui tegelikud andmed ei ole nõutavate jaotustega või kokkulepitud sagedusega, tähtaegadeks või ajavahemike kohta kättesaadavad, tuleb võimaluse korral esitada prognoos; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:

RKPd esitavad muude finantsvahendajate statistika (v.a investeerimisfondid ja väärtpaberistamise tehingutes osalevad finantsvahendusettevõtted (financial vehicle corporations engaged in securitisation transactions), FVCd) kooskõlas III lisa 11. osaga. Eraldi andmed esitatakse järgmiste muude finantsvahendajate kohta: i) väärtpaberite ja tuletisinstrumentidega kauplejad (securities and derivatives dealers, SDD), ii) laenuandmisega tegelevad finantsettevõtted (financial corporations engaged in lending, FCL) ja iii) muud OFId.

Muude finantsvahendajatega seotud andmed tuleb esitada andmete põhjal, mis on riigis jooksvalt kättesaadavad. Kui tegelikud andmed ei ole kättesaadavad või töödeldavad, tuleb esitada riigisisene prognoos. Kui andmete aluseks olev majanduslik nähtus on olemas, kuid statistikas seda ei jälgita ning seetõttu ei saa riigisisest prognoosi esitada, võivad RKPd jätta aegrea esitamata või osutada, et see puudub. Esitamata jäetud aegridu tõlgendatakse kui andmeid, mis on olemas, kuid mida ei koguta, ning EKP võib koostada euroala agregaadid eelduste või prognooside põhjal. Vaadeldav andmeid esitav üldkogum hõlmab osalevate liikmesriikide kõik residendiks olevate muude finantsvahendajate liigid: territooriumil asuvad asutused, sh väljaspool territooriumi asuvate emaettevõtete tütarettevõtted, ning nende asustuste residentidest filiaalid, mille peakontor asub väljaspool territooriumi.

Esitada tuleb järgmisi põhinäitajaid ja täiendavat teavet:

—

põhinäitajad, mida edastatakse euroala agregaatide koostamiseks: kõik osalevad liikmesriigid peavad esitama täpsed andmed, kui tegelikud andmed on kättesaadavad. Kui tegelikud andmed ei ole nõutavate jaotustega või kokkulepitud sagedusega, tähtaegadeks või ajavahemike kohta kättesaadavad, tuleb võimaluse korral esitada prognoos;

| — | täiendavad andmed esitatakse memokirjetena: need andmed peavad esitama riigid, kellele vastavad andmed on jooksvalt kättesaadavad. |
| --- | --- |

—

täiendavad andmed esitatakse memokirjetena: need andmed peavad esitama riigid, kellele vastavad andmed on jooksvalt kättesaadavad.

Finantsvoogude korrigeerimise andmed esitatakse juhul, kui esinevad olulised bilansiseisu aruandluse katkemised või ümberliigitused ja muud korrigeerimised. Eelkõige tuleb finantsvoogude korrigeerimise andmeid esitada ESA 95 üldpõhimõtete rakendamisest tulenevate ümberliigituste tõttu.

Andmed ümberliigituse korrigeerimise kohta esitatakse kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga b.”

| 8) | Artikli 14 lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

8)

Artikli 14 lõige 6 jäetakse välja.

| 9) | Artikli 16 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  Rahaloomeasutuste intressimäärade statistika regulaarseks koostamiseks esitavad RKPd riigi agregeeritud kuustatistika bilansiseisude ja uute tegevuste kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) II lisa 1. ja 2. liitega. Lisaks esitavad RKPd riigi agregeeritud kuustatistika uue tegevuse kohta kooskõlas III lisa 12.a osaga.
  Määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) II lisa punktis 61, koostoimes määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) IV lisaga, sätestatud erandi tegemisel esitavad RKPd need kirjed, mille osas on tehtud erand, ilma väärtuseta, märkides juurde, et vastavaid andmeid ei koguta.” |
| --- | --- |

9)

Artikli 16 lõige 1 asendatakse järgmisega:

Rahaloomeasutuste intressimäärade statistika regulaarseks koostamiseks esitavad RKPd riigi agregeeritud kuustatistika bilansiseisude ja uute tegevuste kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) II lisa 1. ja 2. liitega. Lisaks esitavad RKPd riigi agregeeritud kuustatistika uue tegevuse kohta kooskõlas III lisa 12.a osaga.

Määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) II lisa punktis 61, koostoimes määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) IV lisaga, sätestatud erandi tegemisel esitavad RKPd need kirjed, mille osas on tehtud erand, ilma väärtuseta, märkides juurde, et vastavaid andmeid ei koguta.”

| 10) | Artikli 17 lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  Olenemata andmete sagedusest, esitatakse aegread EKP-le kord aastas. Tabelite 4–9 osas koostatakse aastaandmed. Tabeli 1 rahaloomeasutuste bilansiteabe kohta koostatakse kuuandmed. Tabelite 2 ja 3 krediidiasutuste bilansiteabe kohta koostatakse kvartaliandmed, v.a positsioonid RKPga ja e-raha asutuste kirjed, mille puhul koostatakse aastaandmed. Krediidiasutuste struktuuriteabe osas tabeli 3 kohaselt koostatakse aastaandmed. Juhul kui teave tabelite 1–3 osas on oluliselt piiratud, võivad RKPd edastada miinimumandmekogumi, et tagada õigeaegne ja kehtiv avaldamine.
  Miinimumandmekogum peab hõlmama järgmist:






  — | kuuandmed: üks vaatlus detsembrilõpu positsioonide kohta; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikli 17 lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

Olenemata andmete sagedusest, esitatakse aegread EKP-le kord aastas. Tabelite 4–9 osas koostatakse aastaandmed. Tabeli 1 rahaloomeasutuste bilansiteabe kohta koostatakse kuuandmed. Tabelite 2 ja 3 krediidiasutuste bilansiteabe kohta koostatakse kvartaliandmed, v.a positsioonid RKPga ja e-raha asutuste kirjed, mille puhul koostatakse aastaandmed. Krediidiasutuste struktuuriteabe osas tabeli 3 kohaselt koostatakse aastaandmed. Juhul kui teave tabelite 1–3 osas on oluliselt piiratud, võivad RKPd edastada miinimumandmekogumi, et tagada õigeaegne ja kehtiv avaldamine.

Miinimumandmekogum peab hõlmama järgmist:

—

kuuandmed: üks vaatlus detsembrilõpu positsioonide kohta;

| — | kvartaliandmed: üks vaatlus aasta neljanda kvartali kohta; |
| --- | --- |

—

kvartaliandmed: üks vaatlus aasta neljanda kvartali kohta;

| — | aastaandmed: üks vaatlus detsembrilõpu positsioonide kohta. |
| --- | --- |

—

aastaandmed: üks vaatlus detsembrilõpu positsioonide kohta.

EKP teatab RKPdele kord aastas andmete edastamise täpse aja andmete koostamise tsüklis. RKPd võivad edastada tegelikke andmeid enne esimest andmete koostamise tsüklit, kui EKP on kinnitanud valmisolekut need andmed vastu võtta, või mis tahes ajal andmete koostamise tsükli kestel.

Tegelike andmete puudumisel peavad RKPd kasutama võimaluse korral prognoose või ajutisi andmeid.

Andmeesitajad või RKPd võivad teha ümberarvestustest või prognoosidest tulenevaid parandusi. RKPd edastavad parandused EKP-le koos andmete koostamise tsükli aruandlusega.

EKP edastab RKPdele eelmise aasta selgitavad märkused Word-vorminduses enne esimese andmete koostamise tsükli algust ning need tuleb täita ja/või parandada ja tagastada EKP-le. Selgitavates märkustes peavad RKPd üksikasjalikult selgitama nõuetest kõrvalekaldeid ning võimaluse korral lisama nende mõju andmetele.”

| 11) | Artikli 18 lõige 10 asendatakse järgmisega:
  RKPd peavad esitama EKP-le aastaandmed järgmise kohta: i) näitajad, millega analüüsitakse väärtpaberite keskandmebaasis registreeritud väärtpaberite asjaomase kogumi hõlmatust ja kvaliteeti kooskõlas RKPdele eraldi teatatud meetodiga, või ii) asjakohane teave, mis on vajalik hõlmatuse ja kvaliteedi näitajate saamiseks.
  RKPd, kes tuginevad riigisisestele väärtpaberite andmebaasidele, peavad EKP-le kord aastas esitama agregeeritud andmed, mis hõlmavad üht kvartalit ja vähemalt kaht statistiliselt olulist investeerimisfondide allsektorit. Agregeeritud andmed ei tohi erineda väärtpaberite keskandmebaasi kasutades saadud andmetest üle 5 %. Osutatut kohaldatakse teabe kohta, mida investeerimisfondid ei esita.
  Eespool osutatud teave tuleb edastada EKP-le iga aasta veebruari lõpus eelmise aasta detsembrilõpu vaatlusandmete kohta.” |
| --- | --- |

11)

Artikli 18 lõige 10 asendatakse järgmisega:

RKPd peavad esitama EKP-le aastaandmed järgmise kohta: i) näitajad, millega analüüsitakse väärtpaberite keskandmebaasis registreeritud väärtpaberite asjaomase kogumi hõlmatust ja kvaliteeti kooskõlas RKPdele eraldi teatatud meetodiga, või ii) asjakohane teave, mis on vajalik hõlmatuse ja kvaliteedi näitajate saamiseks.

RKPd, kes tuginevad riigisisestele väärtpaberite andmebaasidele, peavad EKP-le kord aastas esitama agregeeritud andmed, mis hõlmavad üht kvartalit ja vähemalt kaht statistiliselt olulist investeerimisfondide allsektorit. Agregeeritud andmed ei tohi erineda väärtpaberite keskandmebaasi kasutades saadud andmetest üle 5 %. Osutatut kohaldatakse teabe kohta, mida investeerimisfondid ei esita.

Eespool osutatud teave tuleb edastada EKP-le iga aasta veebruari lõpus eelmise aasta detsembrilõpu vaatlusandmete kohta.”

| 12) | Lisatakse järgmine artikkel 18b:
  „Artikkel 18b
  Statistika rahaloomeasutuste laenude kohta kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele tegevusvaldkondade kaupa
  RKPd esitavad EKP-le andmed, kui need on kättesaadavad, rahaloomeasutuste laenude kohta residentidest ja teistes osalevates liikmesriikides asuvatele kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele tegevusvaldkondade kaupa kooskõlas III lisa 16. osaga, järgides Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilist klassifikaatorit NACE Rev.2.
  RKPd esitavad EKP-le andmed kaks korda aastas, märtsi lõpuks ja septembri lõpuks kahe eelneva kvartali kohta.
  RKPd esitavad parandused kooskõlas järgmiste põhimõtetega:






  a) | lisaks regulaarsele andmete esitamisele esitatakse vajaduse korral ka eelnevate vaatlusperioodide andmete parandused ja |
| --- | --- | --- |

12)

Lisatakse järgmine artikkel 18b:

„Artikkel 18b

Statistika rahaloomeasutuste laenude kohta kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele tegevusvaldkondade kaupa

RKPd esitavad EKP-le andmed, kui need on kättesaadavad, rahaloomeasutuste laenude kohta residentidest ja teistes osalevates liikmesriikides asuvatele kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele tegevusvaldkondade kaupa kooskõlas III lisa 16. osaga, järgides Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilist klassifikaatorit NACE Rev.2.

RKPd esitavad EKP-le andmed kaks korda aastas, märtsi lõpuks ja septembri lõpuks kahe eelneva kvartali kohta.

RKPd esitavad parandused kooskõlas järgmiste põhimõtetega:

a)

lisaks regulaarsele andmete esitamisele esitatakse vajaduse korral ka eelnevate vaatlusperioodide andmete parandused ja

| b) | erakorralisi parandusi, mis oluliselt parandavad andmete kvaliteeti, võib saata nii kiiresti kui võimalik. |
| --- | --- |

b)

erakorralisi parandusi, mis oluliselt parandavad andmete kvaliteeti, võib saata nii kiiresti kui võimalik.

RKPd teatavad EKP-le mis tahes olulistest muutustest riigis kasutatavates määratlustes ja liigitustes ning esitavad asjakohastel juhtudel selgituse oluliste paranduste põhjuste kohta. Lisaks teatavad RKPd rahaloomeasutuste suurematest ümberliigitustest ja suurematest ümberliigitustest kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõte NACE Rev.2 jaotustes, kui on kättesaadav.”

| 13) | Artikli 19 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  Määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artiklis 3 osutatud statistilistel eesmärkidel koostatud rahaloomeasutuste nimekirja koostamiseks ja muutmiseks vajalikud muutujad on täpsustatud VI lisa 1. osas.
  RKPd peavad teatama VI lisa 1. osas määratletud tunnuste ajakohastamisest, kui esinevad muutused rahaloomeasutuste sektoris või seniste rahaloomeasutuste omadustes. Muutused rahaloomeasutuste sektoris esinevad juhul, kui rahaloomeasutuste sektorisse lisandub asutus (näiteks rahaloomeasutuse asutamine ühinemise tulemusel; uue juriidilise isiku asutamine senise rahaloomeasutuse jagunemise tulemusel; uue rahaloomeasutuse asutamine või senise mitterahaloomeasutusega seotud muutus, mille tulemusel see muutub rahaloomeasutuseks), või senine rahaloomeasutus väljub rahaloomeasutuste sektorist (näiteks rahaloomeasutusega seotud ühinemine; rahaloomeasutuse ostmine muu asutuse poolt; rahaloomeasutuse jagunemine iseseisvateks juriidilisteks isikuteks; rahaloomeasutusega seotud muutus, mille tulemusel temast saab mitterahaloomeasutus; või rahaloomeasutuse likvideerimine).
  Kui RKP esitab uue või muudetava asutusega seotud aruandluse, peab ta esitama kõik nõutavad tunnused. Kui RKP esitab rahaloomeasutuse sektorist väljuva asutusega seotud aruandluse, mis ei ole seotud ühinemisega, peab ta esitama vähemalt järgmised andmed: taotluse liik, s.o kustutamine, ja RA tunnuskood, s.o tunnus „mfi_id”.
  RKPd ei määra kustutatud rahaloomeasutuste tunnuskoode uutele rahaloomeasutustele. Juhul kui see on vältimatu, peab RKP esitama EKP-le samaaegselt kirjaliku selgituse (kasutades „object_request’i” alla kuuluvat „mfi_req_realloc’i”).
  Ajakohastatud aruande võivad RKPd esitada oma tähestikus, kui nad kasutavad ladina tähestikku. RKPd kasutavad Unicode’i standardit, et EKP-lt asutuste ja varade andmebaasi registri (Register of Institutions and Assets Database, RIAD) andmevahetussüsteemi kaudu saadav teave esitaks kõiki erandlikke tähemärke õigesti.
  Enne rahaloomeasutuste nimekirja ajakohastuste edastamist EKP-le peavad RKPd teostama vastavates andmevahetuse juhistes sätestatud kehtivaks tunnistamise kontrolli.” |
| --- | --- |

13)

Artikli 19 lõige 1 asendatakse järgmisega:

Määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artiklis 3 osutatud statistilistel eesmärkidel koostatud rahaloomeasutuste nimekirja koostamiseks ja muutmiseks vajalikud muutujad on täpsustatud VI lisa 1. osas.

RKPd peavad teatama VI lisa 1. osas määratletud tunnuste ajakohastamisest, kui esinevad muutused rahaloomeasutuste sektoris või seniste rahaloomeasutuste omadustes. Muutused rahaloomeasutuste sektoris esinevad juhul, kui rahaloomeasutuste sektorisse lisandub asutus (näiteks rahaloomeasutuse asutamine ühinemise tulemusel; uue juriidilise isiku asutamine senise rahaloomeasutuse jagunemise tulemusel; uue rahaloomeasutuse asutamine või senise mitterahaloomeasutusega seotud muutus, mille tulemusel see muutub rahaloomeasutuseks), või senine rahaloomeasutus väljub rahaloomeasutuste sektorist (näiteks rahaloomeasutusega seotud ühinemine; rahaloomeasutuse ostmine muu asutuse poolt; rahaloomeasutuse jagunemine iseseisvateks juriidilisteks isikuteks; rahaloomeasutusega seotud muutus, mille tulemusel temast saab mitterahaloomeasutus; või rahaloomeasutuse likvideerimine).

Kui RKP esitab uue või muudetava asutusega seotud aruandluse, peab ta esitama kõik nõutavad tunnused. Kui RKP esitab rahaloomeasutuse sektorist väljuva asutusega seotud aruandluse, mis ei ole seotud ühinemisega, peab ta esitama vähemalt järgmised andmed: taotluse liik, s.o kustutamine, ja RA tunnuskood, s.o tunnus „mfi_id”.

RKPd ei määra kustutatud rahaloomeasutuste tunnuskoode uutele rahaloomeasutustele. Juhul kui see on vältimatu, peab RKP esitama EKP-le samaaegselt kirjaliku selgituse (kasutades „object_request’i” alla kuuluvat „mfi_req_realloc’i”).

Ajakohastatud aruande võivad RKPd esitada oma tähestikus, kui nad kasutavad ladina tähestikku. RKPd kasutavad Unicode’i standardit, et EKP-lt asutuste ja varade andmebaasi registri (Register of Institutions and Assets Database, RIAD) andmevahetussüsteemi kaudu saadav teave esitaks kõiki erandlikke tähemärke õigesti.

Enne rahaloomeasutuste nimekirja ajakohastuste edastamist EKP-le peavad RKPd teostama vastavates andmevahetuse juhistes sätestatud kehtivaks tunnistamise kontrolli.”

| 14) | Artikli 20 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  Määruse (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) artiklis 4 osutatud statistilistel eesmärkidel koostatud investeerimisfondide nimekirja koostamiseks ja muutmiseks vajalikud muutujad on täpsustatud VII lisas.
  RKPd peavad teatama VII lisa 1. osas määratletud tunnuste ajakohastamisest, kui esinevad muutused investeerimisfondide sektoris või seniste investeerimisfondide omadustes. Muutused investeerimisfondide sektoris esinevad juhul, kui investeerimisfondide sektorisse lisandub asutus või senine investeerimisfond väljub investeerimisfondide sektorist.
  RKPd koostavad ajakohastused, võrreldes oma riigisisest investeerimisfondide nimekirja kahe järjestikuse kvartali lõpus, s.o nad ei võta arvesse kvartalisiseseid muutusi.
  Kui RKP esitab uue või muudetava asutusega seotud aruandluse, peab ta esitama kõik nõutavad tunnused.
  Kui RKP esitab investeerimisfondide sektorist väljuva asutusega seotud aruandluse, peab ta esitama vähemalt järgmised andmed: taotluse liik, s.o kustutamine, ja IF tunnuskood, s.o tunnus „if_id”.
  Kord aastas, vaatluskuupäevaga 31. detsember, peavad RKPd edastama XML-dokumendi aruandlusega puhasväärtusega (net asset value, NAV) investeerimisfondi kohta. S.o NAV esitatakse teistest IF omaduste muutustest eraldi. Kõikide investeerimisfondide osas tuleb esitada järgmine teave: taotluse liik, s.o „if_req_nav”, investeerimisfondi unikaalne tunnuskood, NAV summa ja kohaldatav NAV kuupäev.
  Mis tahes vaatluskuupäeva osas tuleb EKP-le esmalt esitada teave uute investeerimisfondide või seniste investeerimisfondide tunnuskoodide muutuste kohta ning seejärel NAV teave.
  Võimaluse korral ei määra RKPd kustutatud investeerimisfondide tunnuskoode uutele investeerimisfondidele. Juhul kui see on vältimatu, peab RKP esitama EKP-le Cebamaili konto N13 kaudu kirjaliku selgituse samaaegselt investeerimisfondi lisamisega (kasutades „object_request’i” alla kuuluvat „if_req_realloc’i”).
  Ajakohastatud aruande võivad RKPd esitada oma tähestikus, kui nad kasutavad ladina tähestikku. RKPd kasutavad Unicode’i standardit, et EKP-lt RIAD andmevahetussüsteemi kaudu saadav teave esitaks kõiki erandlikke tähemärke õigesti.
  Enne investeerimisfondide nimekirja ajakohastuste edastamist EKP-le peavad RKPd teostama vastavates andmevahetuse juhistes sätestatud kehtivaks tunnistamise kontrolli.” |
| --- | --- |

14)

Artikli 20 lõige 1 asendatakse järgmisega:

Määruse (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) artiklis 4 osutatud statistilistel eesmärkidel koostatud investeerimisfondide nimekirja koostamiseks ja muutmiseks vajalikud muutujad on täpsustatud VII lisas.

RKPd peavad teatama VII lisa 1. osas määratletud tunnuste ajakohastamisest, kui esinevad muutused investeerimisfondide sektoris või seniste investeerimisfondide omadustes. Muutused investeerimisfondide sektoris esinevad juhul, kui investeerimisfondide sektorisse lisandub asutus või senine investeerimisfond väljub investeerimisfondide sektorist.

RKPd koostavad ajakohastused, võrreldes oma riigisisest investeerimisfondide nimekirja kahe järjestikuse kvartali lõpus, s.o nad ei võta arvesse kvartalisiseseid muutusi.

Kui RKP esitab uue või muudetava asutusega seotud aruandluse, peab ta esitama kõik nõutavad tunnused.

Kui RKP esitab investeerimisfondide sektorist väljuva asutusega seotud aruandluse, peab ta esitama vähemalt järgmised andmed: taotluse liik, s.o kustutamine, ja IF tunnuskood, s.o tunnus „if_id”.

Kord aastas, vaatluskuupäevaga 31. detsember, peavad RKPd edastama XML-dokumendi aruandlusega puhasväärtusega (net asset value, NAV) investeerimisfondi kohta. S.o NAV esitatakse teistest IF omaduste muutustest eraldi. Kõikide investeerimisfondide osas tuleb esitada järgmine teave: taotluse liik, s.o „if_req_nav”, investeerimisfondi unikaalne tunnuskood, NAV summa ja kohaldatav NAV kuupäev.

Mis tahes vaatluskuupäeva osas tuleb EKP-le esmalt esitada teave uute investeerimisfondide või seniste investeerimisfondide tunnuskoodide muutuste kohta ning seejärel NAV teave.

Võimaluse korral ei määra RKPd kustutatud investeerimisfondide tunnuskoode uutele investeerimisfondidele. Juhul kui see on vältimatu, peab RKP esitama EKP-le Cebamaili konto N13 kaudu kirjaliku selgituse samaaegselt investeerimisfondi lisamisega (kasutades „object_request’i” alla kuuluvat „if_req_realloc’i”).

Ajakohastatud aruande võivad RKPd esitada oma tähestikus, kui nad kasutavad ladina tähestikku. RKPd kasutavad Unicode’i standardit, et EKP-lt RIAD andmevahetussüsteemi kaudu saadav teave esitaks kõiki erandlikke tähemärke õigesti.

Enne investeerimisfondide nimekirja ajakohastuste edastamist EKP-le peavad RKPd teostama vastavates andmevahetuse juhistes sätestatud kehtivaks tunnistamise kontrolli.”

| 15) | Artikkel 24 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 24
  Avaldamine
  Riikide keskpangad ei avalda riigi andmeid euroala rahaagregaatide kuuandmetes ja nende vastaskirjeid enne, kui EKP on need agregaadid avaldanud. Andmed, mida riikide keskpangad avaldavad, peavad olema samad, mis sisalduvad euroala viimati avaldatud agregaatides. Kui riikide keskpangad avaldavad EKP avaldatud euroala agregaate, peavad nad neid avaldama tõetruult.” |
| --- | --- |

15)

Artikkel 24 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 24

Avaldamine

Riikide keskpangad ei avalda riigi andmeid euroala rahaagregaatide kuuandmetes ja nende vastaskirjeid enne, kui EKP on need agregaadid avaldanud. Andmed, mida riikide keskpangad avaldavad, peavad olema samad, mis sisalduvad euroala viimati avaldatud agregaatides. Kui riikide keskpangad avaldavad EKP avaldatud euroala agregaate, peavad nad neid avaldama tõetruult.”

| 16) | III ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva suunise lisale. |
| --- | --- |

16)

III ja VIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva suunise lisale.

| 17) | Sõnastikku lisatakse järgmine mõiste:
  „Tegevusvaldkond on Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilises klassifikaatoris NACE Rev.2 sisalduv majanduse tegevusala (8). |
| --- | --- |

17)

Sõnastikku lisatakse järgmine mõiste:

„Tegevusvaldkond on Euroopa Ühenduse majanduse tegevusalade statistilises klassifikaatoris NACE Rev.2 sisalduv majanduse tegevusala (8).

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev suunis jõustub 20. päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2010.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolevat suunist kohaldatakse kõikidele eurosüsteemi keskpankadele.

Frankfurt Maini ääres, 4. detsember 2009

EKP nõukogu nimel

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 24.

1

(2)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 1.

2

(3)  ELT L 15, 20.1.2009, lk 14.

3

(4)  ELT L 341, 27.12.2007, lk 1.

4

(5)  ELT L 94, 8.4.2009, lk 75.

5

(6)  ELT L 211, 11.8.2007, lk 8.

6

(7)  Üldjuhul koostatakse bilanss kuu või kvartali viimasel kalendripäeval, olenemata sellest, kas pank on kohaliku püha tõttu suletud. Juhul kui see ei ole erinevatel põhjustel võimalik, koostatakse bilanss viimase tööpäeva lõpu seisuga kooskõlas riigi turgude või raamatupidamisreeglitega.”

7

(8)  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1893/2006 (millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi) I lisale (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).”

8

---

LISA

| 1. | III lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | 1. osa tabelid 1 ja 2 asendatakse ning lisatakse tabelid 3a ja 3b järgmiselt:
  „TABEL 1.

  Kirjed, mille puhul on nõutav igakuine finantsvoogude korrigeerimine
   (1)


































  BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

III lisa muudetakse järgmiselt.

a)

1. osa tabelid 1 ja 2 asendatakse ning lisatakse tabelid 3a ja 3b järgmiselt:

„TABEL 1.

Kirjed, mille puhul on nõutav igakuine finantsvoogude korrigeerimine
   (1)

BILANSIKIRJED

A.

Riigisisesed

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

Muud osalevad liikmesriigid

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

Määratlemata

RAd

Mitterahaloomeasutused

RAd

Mitterahaloomeasutused

Kokku

Pangad

Mittepangad

Krediidiasutused

sellest: krediidiasutused kohustusliku reservi kohustusega, EKP ja RKPd

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Krediidiasutused

sellest: krediidiasutused kohustusliku reservi kohustusega, EKP ja RKPd

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Keskvalitsus (S.1311)

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Keskvalitsus (S.1311)

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

sellest: CCP (4)

sellest: FVCd

sellest: CCP (4)

sellest: FVCd

KOHUSTUSED

| 8 | Ringluses olev sularaha |
| --- | --- |

8

1

| 9 | Hoiused |
| --- | --- |

9

2

3

4

5

6

7

8

kuni üks aasta

9

üle ühe aasta

10

sellest ülekantavad hoiused

11

12

13

14

15

16

17

18

sellest kuni kaks aastat

19

20

sellest sündikaatlaenud

21

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

22

23

| 9.1e | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1e

24

25

26

27

28

29

30

31

32

33

34

35

sellest ülekantavad hoiused

36

37

38

| 9.2e | Tähtajalised hoiused |
| --- | --- |

9.2e

kuni üks aasta

39

40

41

42

43

44

45

46

47

48

49

50

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

51

52

53

54

55

56

57

58

59

60

61

62

üle kahe aasta

63

64

65

66

67

68

69

70

71

72

73

74

75

76

77

79

79

| 9.3e | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused |
| --- | --- |

9.3e

kuni kolm kuud

80

81

82

83

84

85

86

87

88

89

90

91

üle kolme kuu

92

93

94

95

96

97

98

99

100

101

102

103

sellest: üle kahe aasta

104

105

106

107

108

109

110

111

112

| 9.4e | Repod |
| --- | --- |

9.4e

113

114

115

116

117

118

119

120

121

122

123

124

125

126

127

128

129

130

131

| 9x | Välisvaluutad |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Üleööhoiused |
| --- | --- |

9.1x

132

133

134

135

136

137

138

139

140

141

142

143

| 9.2x | Kokkulepitud tähtajaga hoiused |
| --- | --- |

9.2x

kuni üks aasta

144

145

146

147

148

149

150

151

152

153

154

155

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

156

157

158

159

160

161

162

163

164

165

166

167

üle kahe aasta

168

169

170

171

172

173

174

175

176

177

178

179

180

181

182

183

184

| 9.3x | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused |
| --- | --- |

9.3x

kuni kolm kuud

185

186

187

188

189

190

191

192

193

194

195

196

üle kolme kuu

197

198

199

200

201

202

203

204

205

206

207

208

sellest: üle kahe aasta

209

210

211

212

213

214

215

216

217

| 9.4x | Repod |
| --- | --- |

9.4x

218

219

220

221

222

223

224

225

226

227

228

229

230

231

232

233

234

235

236

| 10 | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

10

237

| 11 | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

11

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

kuni üks aasta

# 238

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

# 239

sellest kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 %

# 240

üle kahe aasta

# 241

| 11x | Välisvaluutad |
| --- | --- |

11x

Välisvaluutad

kuni üks aasta

# 242

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

# 243

sellest kuni kaks aastat ja kapitaligarantii nimiväärtuses alla 100 %

# 244

üle kahe aasta

# 245

| 12 | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12

# 246

| 13 | Muud kohustused |
| --- | --- |

13

# 247

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

Riigisisesed

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

Muud osalevad liikmesriigid

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

Määratlemata

RAd

Mitterahaloomeasutused

RAd

Mitterahaloomeasutused

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

sellest: CCP (4)

sellest: FVCd

Kokku

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

sellest: CCP (4)

sellest: FVCd

Kokku

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

sellest: SP/UP (5)

sellest: SP/UP (5)

VARAD

| 1. | Sularaha |
| --- | --- |

1.

248

| 1e | sellest euro |
| --- | --- |

1e

sellest euro

249

| 2. | Laenud |
| --- | --- |

2.

# 250

# 251

# 252

# 253

# 254

# 255

# 256

kuni üks aasta

# 257

# 258

# 259

# 260

# 261

# 262

# 263

# 264

# 265

# 266

# 267

# 268

# 269

# 270

# 271

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

# 272

# 273

# 274

# 275

# 276

# 277

# 278

# 279

# 280

# 281

# 282

# 283

# 284

# 285

# 286

üle viie aasta

# 287

# 288

# 289

# 290

# 291

# 292

# 293

# 294

# 295

# 296

# 297

# 298

# 299

# 300

sellest sündikaatlaenud

# 301

# 302

# 303

# 304

# 305

# 306

# 307

# 308

sellest repod

309

310

| 2e | sellest euro |
| --- | --- |

2e

sellest euro

# 311

# 312

# 313

# 314

# 315

# 316

# 317

# 318

# 319

# 320

# 321

# 322

| — | sellest stardilaenud ja arvelduskrediit |
| --- | --- |

—

sellest stardilaenud ja arvelduskrediit

# 323

# 324

# 325

# 326

| — | sellest tavaline krediitkaardivõlg |
| --- | --- |

—

sellest tavaline krediitkaardivõlg

# 327

# 328

# 329

# 330

| — | sellest pikendatud krediitkaardivõlg |
| --- | --- |

—

sellest pikendatud krediitkaardivõlg

# 331

# 332

# 333

# 334

| 3. | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

3.

# 335

# 336

# 337

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

# 338

# 339

# 340

# 341

kuni üks aasta

# 342

# 343

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

# 344

# 345

üle kahe aasta

# 346

# 347

| 3x | Välisvaluutad |
| --- | --- |

3x

Välisvaluutad

# 349

# 350

# 352

# 353

kuni üks aasta

# 354

# 355

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

# 356

# 357

üle kahe aasta

# 358

# 359

| 4. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

4.

360

361

362

| 5. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

5.

# 363

# 364

# 365

# 366

# 367

| 6. | Põhivara |
| --- | --- |

6.

# 368

| 7. | Muu vara |
| --- | --- |

7.

# 369

TABEL 2.

Kirjed, mille puhul on nõutav igakuine finantsvoogude korrigeerimine
   (1)

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

Riigisisesed

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

Muud osalevad liikmesriigid

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

Mitterahaloomeasutused

Mitterahaloomeasutused

Kokku

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Pangad

Mittepangad

Kokku

Keskvalitsus (S.1311)

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtjad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Kokku

Keskvalitsus (S.1311)

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtjad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Valitsussektor

Muud residentide sektorid

Kokku

Osariigi/liidumaa valitsus (S.1312)

Kohalik omavalitsus (S.1313)

Sotsiaalkindlustusfondid (S.1314)

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

Kokku

Osariigi/liidumaa valitsus (S.1312)

Kohalik omavalitsus (S.1313)

Sotsiaalkindlustusfondid (S.1314)

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

Kinnisvaratagatis

Kokku

Kinnisvaratagatis

Kinnisvaratagatis

Kinnisvaratagatis

Kinnisvaratagatis

Kokku

Kinnisvaratagatis

Kinnisvaratagatis

Kinnisvaratagatis

KOHUSTUSED

| 8. | Ringluses olev sularaha |
| --- | --- |

8.

Ringluses olev sularaha

| 9. | Hoiused |
| --- | --- |

9.

Hoiused

370

371

372

| 9.1. | Üleöö |
| --- | --- |

9.1.

Üleöö

373

374

375

376

377

378

| 9.2. | Kokkulepitud tähtajaga hoiused |
| --- | --- |

9.2.

Kokkulepitud tähtajaga hoiused

379

380

381

382

383

384

| 9.3. | Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused |
| --- | --- |

9.3.

Etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused

385

386

387

388

389

390

| 9.4. | Repod |
| --- | --- |

9.4.

Repod

391

392

393

394

395

396

| 10. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

10.

MMF aktsiad/osakud

| 11. | Emiteeritud võlaväärtpaberid |
| --- | --- |

11.

Emiteeritud võlaväärtpaberid

| 12. | Kapital ja reservid |
| --- | --- |

12.

Kapital ja reservid

| 13. | Muud kohustused |
| --- | --- |

13.

Muud kohustused

VARAD

| 1. | Sularaha |
| --- | --- |

1.

Sularaha

| 2. | Laenud |
| --- | --- |

2.

Laenud

397

# 398

# 399

# 400

# 401

# 402

# 403

# 404

# 405

# 406

# 407

# 408

# 409

kuni üks aasta

# 410

# 411

# 412

# 413

# 414

# 415

# 416

# 417

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

# 418

# 419

# 420

# 421

# 422

# 423

# 424

# 425

üle viie aasta

# 426

# 427

# 428

# 429

# 430

# 431

# 432

# 433

| 2e | Euro |
| --- | --- |

2e

Euro

# 434

# 435

# 436

# 437

# 438

# 439

# 440

# 441

Laenud algtähtajaga üle ühe aasta

Laenud, mille järelejäänud tähtaeg on vähem või võrdne ühe aastaga

Laenud järelejäänud tähtajaga üle ühe aasta, mille intressimäär on muudetav järgmise 12 kuu jooksul

Laenud algtähtajaga üle kahe aasta

Laenud, mille järelejäänud tähtaeg on vähem või võrdne kahe aastaga

Laenud järelejäänud tähtajaga üle kahe aasta, mille intressimäär on muudetav järgmise 24 kuu jooksul

| 3. | Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| --- | --- |

3.

Väärtpaberid, v.a aktsiad

# 458

# 459

# 460

# 461

# 462

kuni üks aasta

# 463

# 464

# 465

# 466

# 467

# 468

# 469

# 470

# 471

# 472

# 473

# 474

# 475

# 476

üle ühe aasta

# 477

# 478

# 479

# 480

# 481

# 482

# 483

# 484

# 485

# 486

# 487

# 488

# 489

# 490

| 4. | MMF aktsiad/osakud |
| --- | --- |

4.

MMF aktsiad/osakud

| 5. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid |
| --- | --- |

5.

Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid

# 491

# 492

# 493

# 494

# 495

# 496

| 6. | Põhivara |
| --- | --- |

6.

Põhivara

| 7. | Muu vara |
| --- | --- |

7.

Muu vara

TABEL 3a

Väärtpaberistamine ja muud laenu ülekanded: kirjed, mille puhul on nõutav igakuine finantsvoogude korrigeerimine
   (2)

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

Riigisisesed

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

Muud osalevad liikmesriigid

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Kokku

Muu valitsussektor (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtjad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Kokku

Muu valitsussektor (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtjad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Bilansist eemaldamata väärtpaberistatud laenude seisud

| 1.1. | Kokku |
| --- | --- |

1.1.

Kokku

497

498

499

500

501

502

503

504

505

506

507

508

509

| 1.1.1. | sellest väärtpaberistatud euroala FVC kaudu |
| --- | --- |

1.1.1.

sellest väärtpaberistatud euroala FVC kaudu

510

511

512

513

514

515

516

517

518

519

520

521

522

TABEL 3b

Väärtpaberistamine ja muud laenu ülekanded: kirjed, mille puhul on nõutav kvartaalne finantsvoogude korrigeerimine
   (3)

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

Riigisisesed

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

Muud osalevad liikmesriigid

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Valitsussektor (S.13)

Muud residentide sektorid

Kokku

Muu valitsussektor (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Kokku

Muu valitsussektor (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtjad + finantsvahenduse abiettevõtted (S.123 + S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised + kodumajapidamisi teenindavad kasumitaotluseta asutused (S.14 + S.15)

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

Tarbimislaen

Eluasemelaenud

Muu laen

SP/UP (6)

SP/UP (6)

1.   Väärtpaberistatud laenud; väärtus vähendatakse laenu ülekandmisel

| 1.1. | ülekandetehingu pool |
| --- | --- |

1.1.

on FVC

524

525

526

527

528

529

530

531

532

533

534

535

536

537

538

540

541

542

543

kuni üks aasta

544

545

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

546

547

üle viie aasta

548

549

| 1.1.1. | sellest ülekandetehingu pool on |
| --- | --- |

1.1.1.

550

551

552

553

554

555

556

557

558

559

560

561

562

euroala FVC

562

563

kuni üks aasta

564

565

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

566

567

üle viie aasta

2.   Väärtpaberistamises teenindatud laenude seisud

| 2.1. | Teenindatud laenud: kõik FVCd |
| --- | --- |

2.1.

568

569

560

561

572

573

575

576

577

579

580

581

582

583

584

586

587

588

589

kuni üks aasta

590

591

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

592

593

üle viie aasta

594

595

| 2.1.1. | Teenindatud laenud: sellest euroala FVCd |
| --- | --- |

2.1.1.

596

597

598

599

600

601

602

603

604

605

606

607

kuni üks aasta

608

609

üle ühe aasta ja kuni viis aastat

610

611

üle viie aasta

612

613

| b) | 4. osa 3. jagu asendatakse järgmisega:
  „
  3. jagu:
     
  Kvartali memokirjed rahaliidu finantskontode koostamiseks



  RKPd / EKP / muude rahaloomeasutuste andmed (seisud) | Riigisisesed | Muud osalevad liikmesriigid | Välismaailm | Määratlemata |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kokku | Keskvalitsus | Kokku | Keskvalitsus |
| KOHUSTUSED |
| 14.   Muud kohustused |
| Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus | | M70 |
| Ümberhindluskontod | | M90 |
| Kohustused mitteresidentidest filiaalide/harukontorite ees | | M91 |
| Korrigeerimise konto | | M92 |
| Järgmine deebetjääk: tulu/kulu konto; jooksva/eelmise aasta kasum/kahjum; väärtpaberite laenutegevus; väärtpaberite lühikesed positsioonid; amortisatsioon | | M93 |
| Eraldised | | M94 |
| VARAD |
| 3.   Väärtpaberid, v.a aktsiad |
| kuni 1 aasta | | M71 | | M72 | M73 | |
| sellest euro | | M74 | | M75 | M76 | |
| üle ühe aasta | | M77 | | M78 | M79 | |
| sellest euro | | M80 | | M81 | M82 | |
| 5.   Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid |
| Noteeritud aktsiad | M83 | | M84 | | M85 | |
| Investeerimisfondide (mitte rahaturufondide) aktsiad | M86 | | M87 | | M88 | |
| 7.   Muud varad, sellest |
| Kindlustuse ettemaksed ja reservid tasumata nõuete jaoks | | M89 |
| Ümberhindluskontod | | M95 |
| Nõuded (kapitalisüstid) mitteresidentidest filiaalide/harukontorite vastu | | M96 |
| Korrigeerimise konto | | M97 |
| Järgmine kreeditjääk: tulu/kulu konto; jooksva/eelmise aasta kasum/kahjum; oma aktsiad; väärtpaberite laenutegevus | | M98 |

b)

4. osa 3. jagu asendatakse järgmisega:

„
  3. jagu:
     
  Kvartali memokirjed rahaliidu finantskontode koostamiseks

RKPd / EKP / muude rahaloomeasutuste andmed (seisud)

Riigisisesed

Muud osalevad liikmesriigid

Välismaailm

Määratlemata

Kokku

Keskvalitsus

Kokku

Keskvalitsus

KOHUSTUSED

14.   Muud kohustused

Kodumajapidamiste pensionifondide eraldiste netoväärtus

M70

Ümberhindluskontod

M90

Kohustused mitteresidentidest filiaalide/harukontorite ees

M91

Korrigeerimise konto

M92

Järgmine deebetjääk: tulu/kulu konto; jooksva/eelmise aasta kasum/kahjum; väärtpaberite laenutegevus; väärtpaberite lühikesed positsioonid; amortisatsioon

M93

Eraldised

M94

VARAD

3.   Väärtpaberid, v.a aktsiad

kuni 1 aasta

M71

M72

M73

sellest euro

M74

M75

M76

üle ühe aasta

M77

M78

M79

sellest euro

M80

M81

M82

5.   Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid

Noteeritud aktsiad

M83

M84

M85

Investeerimisfondide (mitte rahaturufondide) aktsiad

M86

M87

M88

7.   Muud varad, sellest

Kindlustuse ettemaksed ja reservid tasumata nõuete jaoks

M89

Ümberhindluskontod

M95

Nõuded (kapitalisüstid) mitteresidentidest filiaalide/harukontorite vastu

M96

Korrigeerimise konto

M97

Järgmine kreeditjääk: tulu/kulu konto; jooksva/eelmise aasta kasum/kahjum; oma aktsiad; väärtpaberite laenutegevus

M98

M70: rahaloomeasutuste kohustused seoses kodumajapidamistega (tehnilised eraldised töötajate pensionide jaoks). See osutab tavaliselt töötajate pensionifondidele, mida ei halda sõltumatud asutused.

M83, M84, M85: aktsiad, mille hinnad on noteeritud tunnustatud väärtpaberibörsil või muul järelturul.

M86, M87, M88: aktsiad, mis emiteeritakse finantskorralduse kaudu, kus investeerijate vahendid ühendatakse finants- ja mittefinantsvara, v.a rahaloomesektoriga hõlmatud vara omandamiseks (mida nimetatakse ka investeerimisfondide aktsiad).

M89: rahaloomeasutuste makstud brutosummade osa, mis jääb järgmisesse raamatupidamisperioodi, pluss veel arveldamata rahaloomeasutuste nõuded.

M93, M98: nende komposiitnäitajate kohta tuleb EKP-le täiendavat teavet esitada, kui see on kättesaadav. Need komposiitnäitajad hõlmavad mitmeid allkirjeid, mille aruandlus mõnede riikide osas ei toimu kooskõlas määrusega (EÜ) nr 2423/2001 (EKP/2001/13) (väärtpaberite laenuga seotud äritegevus, lühikesed positsioonid väärtpaberites, omaaktsiad), vaid muude varade / muude kohustuste all. See lisateave võimaldab EKP-l vajaduse korral parandada rahaliidu finantskonto andmeid.”

| c) | 5. osa lõppu lisatakse järgmine tekst:

  Kindlasummaline vähendus. Vähendust kohaldatakse kõikidele krediidiasutustele. Iga krediidiasutus saab lahutada maksimumsumma, mille eesmärgiks on väga väikeste reservinõuete halduskulu vähendamine. Juhul kui [reservibaas × reservimäär] on alla 100 000 euro, võrdub kindlasummaline vähendus [reservibaas × reservimäär]. Juhul kui [reservibaas × reservimäär] on suurem või võrdne 100 000 euroga, võrdub kindlasummaline vähendus 100 000 euroga. Asutused, kellel on lubatud statistilisi andmeid seoses nende konsolideeritud reservibaasiga esitada kontsernina (vastavalt määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) III lisa 2. osa 1. jaole), hoiavad kohustuslikke reserve ühe kontserni kuuluva asutuse kaudu, mis tegutseb ainult kõnealuste asutuste vahendajana. Kooskõlas Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1745/2003 (kohustuslike reservide kohaldamise kohta) (EKP/2003/9) (7) artikliga 11 võib viimasel juhul kindlasummalise vähenduse maha arvata ainult kontsern tervikuna.
  Kohustuslik reserv arvutatakse järgmiselt:
  kohustuslik reserv = reservibaas × reservimäär – kindlasummaline vähendus
  Kohaldatakse järgmist reservimäära:
  2-protsendist reservimäära kohaldatakse järgmistele kohustuste liikidele (vastavalt määratlusele määruses (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32)): a) üleööhoiused; b) hoiused tähtajaga kuni kaks aastat k.a; c) etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused tähtajaga kuni kaks aastat k.a; d) võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat k.a. Kõikide muude reservibaasi kuuluvate repode ja kohustuste puhul tähtajaga üle kahe aasta on reservimäär 0 %. Kohustused EKP, RKPde ja teiste eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi subjektiks olevate asutuste ees jäetakse reservibaasist välja. |
| --- | --- |

c)

5. osa lõppu lisatakse järgmine tekst:

Kindlasummaline vähendus. Vähendust kohaldatakse kõikidele krediidiasutustele. Iga krediidiasutus saab lahutada maksimumsumma, mille eesmärgiks on väga väikeste reservinõuete halduskulu vähendamine. Juhul kui [reservibaas × reservimäär] on alla 100 000 euro, võrdub kindlasummaline vähendus [reservibaas × reservimäär]. Juhul kui [reservibaas × reservimäär] on suurem või võrdne 100 000 euroga, võrdub kindlasummaline vähendus 100 000 euroga. Asutused, kellel on lubatud statistilisi andmeid seoses nende konsolideeritud reservibaasiga esitada kontsernina (vastavalt määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) III lisa 2. osa 1. jaole), hoiavad kohustuslikke reserve ühe kontserni kuuluva asutuse kaudu, mis tegutseb ainult kõnealuste asutuste vahendajana. Kooskõlas Euroopa Keskpanga 12. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1745/2003 (kohustuslike reservide kohaldamise kohta) (EKP/2003/9) (7) artikliga 11 võib viimasel juhul kindlasummalise vähenduse maha arvata ainult kontsern tervikuna.

Kohustuslik reserv arvutatakse järgmiselt:

kohustuslik reserv = reservibaas × reservimäär – kindlasummaline vähendus

Kohaldatakse järgmist reservimäära:

2-protsendist reservimäära kohaldatakse järgmistele kohustuste liikidele (vastavalt määratlusele määruses (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32)): a) üleööhoiused; b) hoiused tähtajaga kuni kaks aastat k.a; c) etteteatamistähtajaga lõpetatavad hoiused tähtajaga kuni kaks aastat k.a; d) võlaväärtpaberid tähtajaga kuni kaks aastat k.a. Kõikide muude reservibaasi kuuluvate repode ja kohustuste puhul tähtajaga üle kahe aasta on reservimäär 0 %. Kohustused EKP, RKPde ja teiste eurosüsteemi kohustusliku reservi süsteemi subjektiks olevate asutuste ees jäetakse reservibaasist välja.

| d) | 7. osa asendatakse järgmisega:
  TABEL 1

  Rahaturufondid.


  Seisud



























  BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- | --- |

d)

7. osa asendatakse järgmisega:

TABEL 1

Rahaturufondid.

Seisud

BILANSIKIRJED

A.

Riigisisesed

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

Muud osalevad liikmesriigid

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

Määratlemata

RAd

Mitterahaloomeasutused

RAd

Mitterahaloomeasutused

Valitsussektor

Muud residendid

Valitsussektor

Muud residendid

Kokku

Pangad

Mittepangad

Keskvalitsus

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja finantsvahenduse abiettevõtted (S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised jms (S.14 + S.15)

Keskvalitsus

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja Finantsvahenduse abiettevõtted (S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised jms (S.14 + S.15)

Valitsussektor

Muud mitteresidentide sektorid

KOHUSTUSED

Hoiused

Rahaturufondide aktsiad/osakud

Kapital ja reservid

Muud kohustused

VARAD

Laenud

Väärtpaberid, v.a aktsiad

Vääringud kokku

kuni üks aasta

üle ühe aasta

Euro

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

välisvaluuta

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

Rahaturufondide aktsiad/osakud

Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid

Muud varad

| | RAdele kohaldatavad kuu- ja kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel.” |
| --- | --- |
| | Investeerimisfondidele kohaldatavad kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) alusel; tuleb esitada rahaturufondide kohta memokirjetena, kui andmed on RKPdele kättesaadavad. |

RAdele kohaldatavad kuu- ja kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel.”

Investeerimisfondidele kohaldatavad kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) alusel; tuleb esitada rahaturufondide kohta memokirjetena, kui andmed on RKPdele kättesaadavad.

Rahaturufondid. Ümberliigitused

Kvartaliandmed

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

Riigisisesed

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

Muud osalevad liikmesriigid

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

Määratlemata

RAd

Mitterahaloomeasutused

RAd

Mitterahaloomeasutused

Valitsussektor

Muud residendid

Valitsussektor

Muud residendid

Kokku

Pangad

Mittepangad

Keskvalitsus

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja Finantsvahenduse abiettevõtted (S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised jms (S.14 + S.15)

Keskvalitsus

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja Finantsvahenduse abiettevõtted (S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised jms (S.14 + S.15)

Valitsussektor

Muud mitteresidentide sektorid

KOHUSTUSED

Hoiused

Rahaturufondide aktsiad/osakud

Kapital ja reservid

Muud kohustused

VARAD

Laenud

Väärtpaberid, v.a aktsiad

Vääringud kokku

kuni üks aasta

üle ühe aasta

Euro

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

välisvaluuta

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

Rahaturufondide aktsiad/osakud

Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid

Muud varad

| | RAdele kohaldatavad kuu- ja kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel. |
| --- | --- |
| | Investeerimisfondidele kohaldatavad kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) alusel; tuleb esitada rahaturufondide kohta memokirjetena, kui andmed on RKPdele kättesaadavad. |

RAdele kohaldatavad kuu- ja kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel.

Investeerimisfondidele kohaldatavad kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 958/2007 (EKP/2007/8) alusel; tuleb esitada rahaturufondide kohta memokirjetena, kui andmed on RKPdele kättesaadavad.

Rahaturufondid. Ümberlhindlus

Kvartaliandmed

| BILANSIKIRJED | A. | Riigisisesed |
| --- | --- | --- |

BILANSIKIRJED

A.

Riigisisesed

| B. | Muud osalevad liikmesriigid |
| --- | --- |

B.

Muud osalevad liikmesriigid

| C. | Välismaailm |
| --- | --- |

C.

Välismaailm

| D. | Määratlemata |
| --- | --- |

D.

Määratlemata

RAd

Mitterahaloomeasutused

RAd

Mitterahaloomeasutused

Valitsussektor

Muud residendid

Valitsussektor

Muud residendid

Kokku

Pangad

Mittepangad

Keskvalitsus

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja Finantsvahenduse abiettevõtted (S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised jms (S.14 + S.15)

Keskvalitsus

Muu valitsussektor

Kokku

Muud finantsvahendusettevõtted (S.123) ja Finantsvahenduse abiettevõtted (S.124)

Kindlustusettevõtted ja pensionifondid (S.125)

Kaupu ja mittefinantsteenuseid pakkuvad ettevõtted (S.11)

Kodumajapidamised jms (S.14 + S.15)

Valitsussektor

Muud mitteresidentide sektorid

KOHUSTUSED

Hoiused

Rahaturufondide aktsiad/osakud

Kapital ja reservid

Muud kohustused

VARAD

Laenud

Väärtpaberid, v.a aktsiad

Vääringud kokku

kuni üks aasta

üle ühe aasta

Euro

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

välisvaluuta

kuni üks aasta

üle ühe aasta ja kuni kaks aastat

üle kahe aasta

Rahaturufondide aktsiad/osakud

Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid

Muud varad

| | Radele kohaldatavad kuu- ja kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel. |
| --- | --- |
| Määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 2 alusel võivad RKPd teha erandeid rahaturufondide ümberhindluskorrigeerimise aruandluses |
| Sellisel juhul peavad RKPd esitama teabe võimaluste piires, kui tegemist on oluliste summadega. |

Radele kohaldatavad kuu- ja kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel.

Määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) artikli 8 lõike 2 alusel võivad RKPd teha erandeid rahaturufondide ümberhindluskorrigeerimise aruandluses

Sellisel juhul peavad RKPd esitama teabe võimaluste piires, kui tegemist on oluliste summadega.

TABEL 2A

Rahaturufondid. Seisud

Kvartaliandmed

| BILANSIKIRJED | Kõik vääringud | Euro | Muud vääringud |
| --- | --- | --- | --- |
| | GBP | USD | JPY | CHF |
| KOHUSTUSED |
| Hoiused | | | | | | | |
| Välismaailm | | | | | | | |
| pankadelt | | | | | | | |
| | | | | | | |
| VARAD |
| Laenud | | | | | | | |
| Välismaailm | | | | | | | |
| Väärtpaberid, v.a aktsiad | | | | | | | |
| Riigisisesed | | | | | | | |
| emiteeritud rahaloomeasutuste poolt | | | | | | | |
| emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt | | | | | | | |
| Muud MUMS | | | | | | | |
| emiteeritud rahaloomeasutuste poolt | | | | | | | |
| emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt | | | | | | | |
| Välismaailm | | | | | | | |
| | RAdele kohaldatavad kuu- ja kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel. |

BILANSIKIRJED

Kõik vääringud

Euro

Muud vääringud

GBP

USD

JPY

CHF

KOHUSTUSED

Hoiused

Välismaailm

pankadelt

VARAD

Laenud

Välismaailm

Väärtpaberid, v.a aktsiad

Riigisisesed

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt

Muud MUMS

emiteeritud rahaloomeasutuste poolt

emiteeritud mitterahaloomeasutuste poolt

Välismaailm

RAdele kohaldatavad kuu- ja kvartalinõuded määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) alusel.

| e) | 10. osa jäetakse välja. |
| --- | --- |

e)

10. osa jäetakse välja.

| f) | 11. osa asendatakse järgmisega:
  „11.   OSA


  Muude finantsvahendajate statistika (v.a investeerimisfondid ja finantsvahendusettevõtted)



  1. jagu:
     
  Aruandlustabelid


  Väärtpaberi- ja tuletisinstrumendimaaklerite (security and derivative dealers, SDD), laenuandmisega tegelevate finantsettevõtete (financial corporations engaged in lending, FCL) ja ülejäänud muude finantsvahendajate kohta esitatakse andmed vastavalt järgmisele tabelile.

  Andmed väärtpaberi- ja tuletisinstrumentimaaklerite (security and derivative dealers, SDD), laenuandmisega tegelevate finantsettevõtete (financial corporations engaged in lending, FCL) ja ülejäänud muude finantsvahendajate (other financial intermediaries, OFI) kohta. Põhinäitajad (key) ja memokirjed









  Kirje nimetus ja jaotus tähtaegade kaupa / geograafiline jaotus / jaotus sektorite kaupa | Väärtpaberi- ja tuletisinstrumendimaaklerid | Laenuandmisega tegelevad finantsettevõtted | Ülejäänud muud finantsvahendajad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| VARAD |
| Hoiused/maailm/kokku | Key | | |
| Laenud/maailm/kokku | | Key | |
| Laenud/maailm/RAd | | Key | |
| Laenud/maailm/mitte-RAd/kokku | | Key | |
| Laenud / maailm / mitte-RAd / mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted | | Key | |
| Laenud/maailm/mitte-RAd/kodumajapidamised/kokku | | Key | |
| Laenud/maailm/mitte-RAd/kodumajapidamised/tarbijakrediit | | Key | |
| Laenud/maailm/mitte-RAd/kodumajapidamised/eluasemelaenud | | Key | |
| Laenud / maailm / mitte-RAd / kodumajapidamised / muud sihtotstarbed (jääk) | | Key | |
| Laenud/riigisisesed/kokku | | Key | |
| Laenud/riigisisesed/RAd | | Key | |
| Laenud/riigisisesed/mitte-RAd/kokku | | Key | |
| Laenud / riigisisesed / mitte-RAd / mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted | | Key | |
| Laenud/riigisisesed/mitte-RAd/kodumajapidamised/kokku | | Key | |
| Laenud/riigisisesed/mitte-RAd/kodumajapidamised/tarbijakrediit | | Key | |
| Laenud/riigisisesed/mitte-RAd/kodumajapidamised/eluasemelaenud | | Key | |
| Laenud / riigisisesed / mitte-RAd / kodumajapidamised / muud sihtotstarbed (jääk) | | Key | |
| Laenud / muud osalevad liikmesriigid / kokku | | Key | |
| Laenud / muud osalevad liikmesriigid / RAd | | Key | |
| Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kokku | | Key | |
| Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted | | Key | |
| Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kodumajapidamised / kokku | | Key | |
| Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kodumajapidamised / tarbijakrediit | | Key | |
| Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kodumajapidamised / eluasemelaenud | | Key | |
| Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kodumajapidamised / muud sihtotstarbed (jääk) | | Key | |
| Väärtpaberid, v.a aktsiad / maailm / kokku | Key | Key | |
| Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, v.a investeerimisfondide aktsiad / maailm / kokku | Key | Key | |
| Investeerimisfondide osakud / maailm / kokku | Key | | |
| Tuletisinstrumendid/maailm/kokku | Key | | |
| Muud varad, sh laenud / maailm / kokku | Key | | |
| Muud varad, sealhulgas „Hoiused”, „Sularaha”, „Investeerimisfondide osakud”, „Põhivara” ja „Tuletisinstrumendid” / maailm / kokku | | Key | |
| KOKKU VARAD / KOHUSTUSED / maailm / kokku | Key | Key | Memo |
| KOHUSTUSED |
| Võetud hoiused ja laenud / maailm / kokku | Key | Key | |
| Emiteeritud võlaväärtpaberid / maailm / kokku | Key | Key | |
| Omakapital ja reservid / maailm / kokku | Key | Key | |
| Tuletisinstrumendid / maailm / kokku | Key | | |
| Muud kohustused / maailm / kokku | Key | | |
| Muud kohustused, sealhulgas „Tuletisinstrumendid” / maailm / kokku | | Key | |

f)

11. osa asendatakse järgmisega:

„11.   OSA

Muude finantsvahendajate statistika (v.a investeerimisfondid ja finantsvahendusettevõtted)

1. jagu:
     
  Aruandlustabelid

Väärtpaberi- ja tuletisinstrumendimaaklerite (security and derivative dealers, SDD), laenuandmisega tegelevate finantsettevõtete (financial corporations engaged in lending, FCL) ja ülejäänud muude finantsvahendajate kohta esitatakse andmed vastavalt järgmisele tabelile.

Andmed väärtpaberi- ja tuletisinstrumentimaaklerite (security and derivative dealers, SDD), laenuandmisega tegelevate finantsettevõtete (financial corporations engaged in lending, FCL) ja ülejäänud muude finantsvahendajate (other financial intermediaries, OFI) kohta. Põhinäitajad (key) ja memokirjed

Kirje nimetus ja jaotus tähtaegade kaupa / geograafiline jaotus / jaotus sektorite kaupa

Väärtpaberi- ja tuletisinstrumendimaaklerid

Laenuandmisega tegelevad finantsettevõtted

Ülejäänud muud finantsvahendajad

VARAD

Hoiused/maailm/kokku

Key

Laenud/maailm/kokku

Key

Laenud/maailm/RAd

Key

Laenud/maailm/mitte-RAd/kokku

Key

Laenud / maailm / mitte-RAd / mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted

Key

Laenud/maailm/mitte-RAd/kodumajapidamised/kokku

Key

Laenud/maailm/mitte-RAd/kodumajapidamised/tarbijakrediit

Key

Laenud/maailm/mitte-RAd/kodumajapidamised/eluasemelaenud

Key

Laenud / maailm / mitte-RAd / kodumajapidamised / muud sihtotstarbed (jääk)

Key

Laenud/riigisisesed/kokku

Key

Laenud/riigisisesed/RAd

Key

Laenud/riigisisesed/mitte-RAd/kokku

Key

Laenud / riigisisesed / mitte-RAd / mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted

Key

Laenud/riigisisesed/mitte-RAd/kodumajapidamised/kokku

Key

Laenud/riigisisesed/mitte-RAd/kodumajapidamised/tarbijakrediit

Key

Laenud/riigisisesed/mitte-RAd/kodumajapidamised/eluasemelaenud

Key

Laenud / riigisisesed / mitte-RAd / kodumajapidamised / muud sihtotstarbed (jääk)

Key

Laenud / muud osalevad liikmesriigid / kokku

Key

Laenud / muud osalevad liikmesriigid / RAd

Key

Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kokku

Key

Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / mittefinantsteenuseid tootvad ettevõtted

Key

Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kodumajapidamised / kokku

Key

Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kodumajapidamised / tarbijakrediit

Key

Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kodumajapidamised / eluasemelaenud

Key

Laenud / muud osalevad liikmesriigid / mitte-RAd / kodumajapidamised / muud sihtotstarbed (jääk)

Key

Väärtpaberid, v.a aktsiad / maailm / kokku

Key

Key

Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, v.a investeerimisfondide aktsiad / maailm / kokku

Key

Key

Investeerimisfondide osakud / maailm / kokku

Key

Tuletisinstrumendid/maailm/kokku

Key

Muud varad, sh laenud / maailm / kokku

Key

Muud varad, sealhulgas „Hoiused”, „Sularaha”, „Investeerimisfondide osakud”, „Põhivara” ja „Tuletisinstrumendid” / maailm / kokku

Key

KOKKU VARAD / KOHUSTUSED / maailm / kokku

Key

Key

Memo

KOHUSTUSED

Võetud hoiused ja laenud / maailm / kokku

Key

Key

Emiteeritud võlaväärtpaberid / maailm / kokku

Key

Key

Omakapital ja reservid / maailm / kokku

Key

Key

Tuletisinstrumendid / maailm / kokku

Key

Muud kohustused / maailm / kokku

Key

Muud kohustused, sealhulgas „Tuletisinstrumendid” / maailm / kokku

Key

2. jagu:
     
  Instrumentide liigid ja hindamisreeglid

Vastavalt ühenduses kasutatava riikliku ja regionaalse arvepidamise Euroopa süsteemile (ESA 95) tuleb varasid ja kohustusi üldreeglina hinnata jooksvate turuhindade alusel bilansipäeva seisuga. Hoiused ja laenud esitatakse nimiväärtuses ilma kogunenud intressita.

Varad

Varad/kohustused kokku: bilansimaht peab võrduma kõigi varade poolel eraldi märgitud kirjete kogusummaga ja samuti kohustuste kogusummaga.

| 1. | Hoiused: See kirje (8) koosneb kahest peamisest alaliigist: arveldushoiused ja muud hoiused. See kirje peab sisaldama ka hoitavat sularaha.
  Laenuandmisega tegelevate finantsettevõtete puhul tuleb see kirje liigitada “Muude varade” alla. |
| --- | --- |

1.

Hoiused: See kirje (8) koosneb kahest peamisest alaliigist: arveldushoiused ja muud hoiused. See kirje peab sisaldama ka hoitavat sularaha.

Laenuandmisega tegelevate finantsettevõtete puhul tuleb see kirje liigitada “Muude varade” alla.

| 2. | Laenud: See kirje koosneb järgmisest:






  — | kodumajapidamistele tarbijakrediidina antavad laenud, st laenud isiklikuks kasutamiseks kaupade ja teenuste tarbimisel, eluasemelaenud, st krediit investeeringuteks eluasemesse, k.a ehitamine ja eluaseme remontimine, ning muud laenud, st ettevõtluse alustamise laen, võlgade konsolideerimise laen, hariduslaen jne; |
| --- | --- | --- |

2.

Laenud: See kirje koosneb järgmisest:

—

kodumajapidamistele tarbijakrediidina antavad laenud, st laenud isiklikuks kasutamiseks kaupade ja teenuste tarbimisel, eluasemelaenud, st krediit investeeringuteks eluasemesse, k.a ehitamine ja eluaseme remontimine, ning muud laenud, st ettevõtluse alustamise laen, võlgade konsolideerimise laen, hariduslaen jne;

| — | kapitalirent kolmandatele isikutele; |
| --- | --- |

—

kapitalirent kolmandatele isikutele;

| — | halvad laenud, mida ei ole veel tagasi makstud või kustutatud; |
| --- | --- |

—

halvad laenud, mida ei ole veel tagasi makstud või kustutatud;

| — | mittekaubeldavad väärtpaberid; |
| --- | --- |

—

mittekaubeldavad väärtpaberid;

| — | allutatud kohustus laenu kujul. |
| --- | --- |

—

allutatud kohustus laenu kujul.

Väärtpaberi- ja tuletisinstrumendimaaklerite alaliigi andmete esitamisel tuleb laenud liigitada “Muude varade” alla.

Hindamisreeglid: muude finantsvahendajate antud laenud tuleb kirjendada koos kõigi nendega seotud üldiste ja konkreetsete eraldistega, kuni andmeid esitav asutus laenud kustutab; seejärel tuleb laenud bilansist välja jätta.

Tekkepõhise arvestuse üldpõhimõtte kohaselt tuleb laenudelt teenitud intressid kirjendada bilansis nende tekkimisel, st tekkepõhiselt, ja mitte nende tegelikul laekumisel või väljamaksmisel, st kassapõhiselt. Laenudelt kogunenud intressid tuleb liigitada brutosummana muude varade alla.

| 3. | Väärtpaberid, v.a aktsiad: see kirje hõlmab väärtpabereid, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlaksmääratud või lepingus ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või kindlate summadena teataval kuupäeval või teatavatel kuupäevadel või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast. See kirje hõlmab ka kaubeldavaid laene, mis vormistatakse ümber suure hulga identsete dokumentidena ja millega kaubeldakse reguleeritud turgudel.

  Hindamisreeglid: kooskõlas ESA 95ga tuleb väärtpaberid, v.a aktsiad, esitada turuväärtusega. |
| --- | --- |

3.

Väärtpaberid, v.a aktsiad: see kirje hõlmab väärtpabereid, mille omanikul on tingimusteta õigus saada kindlaksmääratud või lepingus ette nähtud tasu kupongimaksete ja/või kindlate summadena teataval kuupäeval või teatavatel kuupäevadel või alates emiteerimisel kindlaks määratud kuupäevast. See kirje hõlmab ka kaubeldavaid laene, mis vormistatakse ümber suure hulga identsete dokumentidena ja millega kaubeldakse reguleeritud turgudel.

Hindamisreeglid: kooskõlas ESA 95ga tuleb väärtpaberid, v.a aktsiad, esitada turuväärtusega.

| 4. | Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, v.a investeerimisfondide aktsiad: see liik koosneb kolmest peamisest alaliigist:






  — | noteeritud aktsiad, v.a investeerimisfondide aktsiad: aktsiad, mille hindu noteeritakse tunnustatud börsil või muus vormis järelturul (ESA 95, punktid 5.88–5.93); |
| --- | --- | --- |

4.

Aktsiad ja muud omandiväärtpaberid, v.a investeerimisfondide aktsiad: see liik koosneb kolmest peamisest alaliigist:

—

noteeritud aktsiad, v.a investeerimisfondide aktsiad: aktsiad, mille hindu noteeritakse tunnustatud börsil või muus vormis järelturul (ESA 95, punktid 5.88–5.93);

| — | noteerimata aktsiad, v.a investeerimisfondide aktsiad: aktsiad, mida ei noteerita (ESA 95, punktid 5.88–5.93); |
| --- | --- |

—

noteerimata aktsiad, v.a investeerimisfondide aktsiad: aktsiad, mida ei noteerita (ESA 95, punktid 5.88–5.93);

| — | muud omandiväärtpaberid: kõik tehingud muude omandiväärtpaberitega, mis ei kuulu noteeritud või noteerimata aktsiate alla (ESA 95, punktid 5.94–5.95). |
| --- | --- |

—

muud omandiväärtpaberid: kõik tehingud muude omandiväärtpaberitega, mis ei kuulu noteeritud või noteerimata aktsiate alla (ESA 95, punktid 5.94–5.95).

Hindamisreeglid: kooskõlas ESA 95ga tuleb aktsiad ja muud omandiväärtpaberid esitada turuväärtusega.

| 5. | Investeerimisfonde aktsiad/osakud: investeerimisfondide aktsiad/osakud tuleb lugeda ainult rahaloomeasutuste, st ainult muude finantsvahendajate hulka liigitatud rahaturufondide ja investeerimisfondide kohustusteks.
  Alaliigis “Laenuandmisega tegelevad finantsettevõtted” tuleb investeerimisfondide aktsiad/osakud liigitada „Muude varade” alla.

  Hindamisreeglid: kooskõlas ESA 95ga tuleb investeerimisfondide aktsiad/osakud esitada turuväärtusega. |
| --- | --- |

5.

Investeerimisfonde aktsiad/osakud: investeerimisfondide aktsiad/osakud tuleb lugeda ainult rahaloomeasutuste, st ainult muude finantsvahendajate hulka liigitatud rahaturufondide ja investeerimisfondide kohustusteks.

Alaliigis “Laenuandmisega tegelevad finantsettevõtted” tuleb investeerimisfondide aktsiad/osakud liigitada „Muude varade” alla.

Hindamisreeglid: kooskõlas ESA 95ga tuleb investeerimisfondide aktsiad/osakud esitada turuväärtusega.

| 6. | Tuletisinstrumendid: selle kirje all tuleb esitada järgmised tuletisinstrumendid:






  i) | optsioonid (börsil ja börsiväliselt kaubeldavad); |
| --- | --- | --- |

6.

Tuletisinstrumendid: selle kirje all tuleb esitada järgmised tuletisinstrumendid:

i)

optsioonid (börsil ja börsiväliselt kaubeldavad);

| ii) | aktsiate ostutähed; |
| --- | --- |

ii)

aktsiate ostutähed;

| iii) | futuurid, kuid ainult juhul, kui neil on turuväärtus nende kaubeldavuse või tasaarvestatavuse tõttu; |
| --- | --- |

iii)

futuurid, kuid ainult juhul, kui neil on turuväärtus nende kaubeldavuse või tasaarvestatavuse tõttu;

| iv) | vahetuslepingud, kuid ainult juhul, kui neil on turuväärtus kaubeldavuse või tasaarvestatavuse tõttu. |
| --- | --- |

iv)

vahetuslepingud, kuid ainult juhul, kui neil on turuväärtus kaubeldavuse või tasaarvestatavuse tõttu.

Laenuandmisega tegelevate finantsettevõtete puhul tuleb see kirje liigitada „Muude varade” alla.

Tuletisinstrumendid tuleb kirjendada bilansis brutosummana. Tuletisinstrumentide lepingud, millel on kokku positiivsed turuväärtused, tuleb kirjendada bilansi varade poolel ja brutosummas negatiivse turuväärtusega lepingud kohustuste poolel. Tuletisinstrumentide lepingutest tulenevaid tulevasi kohustusi bilansis brutosummana ei kirjendata. Tuletisinstrumente võib kirjendada netosummana erinevaid väärtuse määramise meetodeid kasutades. Kui kättesaadavad on ainult netopositsioonid või kui positsioonid on kirjendatud muu kui turuväärtusega, tuleb eelneva asemel kirjendada need positsioonid.

| 7. | Muud varad: kõik summad, mida ei saa bilansi põhikirjete alla liigitada, tuleb liigitada muude varade alla. See kirje hõlmab varasid nagu laekumata laenudelt kogunenud intress ja hoonetelt kogunenud rent, saada olevad dividendid, laekumata summad, mis ei ole seotud muude finantsvahendajate põhitegevusega, laekumata brutosummad seoses vahekirjetega, laekumata brutosummad seoses transiitkirjetega, muud eraldi nimetamata varad, nt põhivara, laenud, hoiused olenemata muude finantsvahendajate alaliigist. |
| --- | --- |

7.

Muud varad: kõik summad, mida ei saa bilansi põhikirjete alla liigitada, tuleb liigitada muude varade alla. See kirje hõlmab varasid nagu laekumata laenudelt kogunenud intress ja hoonetelt kogunenud rent, saada olevad dividendid, laekumata summad, mis ei ole seotud muude finantsvahendajate põhitegevusega, laekumata brutosummad seoses vahekirjetega, laekumata brutosummad seoses transiitkirjetega, muud eraldi nimetamata varad, nt põhivara, laenud, hoiused olenemata muude finantsvahendajate alaliigist.

Kohustused

Varad/kohustused kokku: bilansimaht peab võrduma kõigi kohustuste poolel eraldi märgitud kirjete kogusummaga ja samuti varade kogusummaga (vt ka varade kirjet „Varad/kohustused kokku”).

| 1. | Võetud hoiused ja laenud: see kirje koosneb järgmisest:






  — | hoiused: arveldushoiused ja muud hoiused (vt varad) muude finantsvahendajate juures. Need on üldjuhul rahaloomeasutuste hoiused; |
| --- | --- | --- |

1.

Võetud hoiused ja laenud: see kirje koosneb järgmisest:

—

hoiused: arveldushoiused ja muud hoiused (vt varad) muude finantsvahendajate juures. Need on üldjuhul rahaloomeasutuste hoiused;

| — | laenud: andmeid esitavatele muudele finantsvahendajatele antud laenud, mida ei tõenda dokumendid või üks dokument isegi juhul, kui see on muutunud kaubeldavaks. |
| --- | --- |

—

laenud: andmeid esitavatele muudele finantsvahendajatele antud laenud, mida ei tõenda dokumendid või üks dokument isegi juhul, kui see on muutunud kaubeldavaks.

| 2. | Emiteeritud võlaväärtpaberid: mõnedes riikides võivad muud finantsvahendajad emiteerida kaubeldavaid instrumente, mis sarnanevad omadustelt rahaloomeasutuste emiteeritud võlaväärtpaberitega. Käesolevas aruandlusvormis liigitatakse kõik sellised instrumendid võlaväärtpaberiteks. |
| --- | --- |

2.

Emiteeritud võlaväärtpaberid: mõnedes riikides võivad muud finantsvahendajad emiteerida kaubeldavaid instrumente, mis sarnanevad omadustelt rahaloomeasutuste emiteeritud võlaväärtpaberitega. Käesolevas aruandlusvormis liigitatakse kõik sellised instrumendid võlaväärtpaberiteks.

| 3. | Omakapital ja reservid: see kirje hõlmab summasid, mis tulenevad aktsiakapitali emissioonist andmeid esitavate muude finantsvahendajate poolt aktsionäridele või muudele omanikele, kellel on muudes finantsvahendajates omandiõigus ning kellel on üldjuhul õigus osale asutuse kasumist ja osale vahenditest kõnealuse asutuse likvideerimise korral. See kirje hõlmab ka vahendeid, mis tulenevad jaotamata kasumist või vahenditest, mille andmeid esitavad muud finantsvahendajad on kõrvale pannud edaspidi tehtavateks makseteks ja tulevaste kohustuste täitmiseks. Omakapital ja reservid koosnevad järgmistest elementidest:






  — | aktsiakapital; |
| --- | --- | --- |

3.

Omakapital ja reservid: see kirje hõlmab summasid, mis tulenevad aktsiakapitali emissioonist andmeid esitavate muude finantsvahendajate poolt aktsionäridele või muudele omanikele, kellel on muudes finantsvahendajates omandiõigus ning kellel on üldjuhul õigus osale asutuse kasumist ja osale vahenditest kõnealuse asutuse likvideerimise korral. See kirje hõlmab ka vahendeid, mis tulenevad jaotamata kasumist või vahenditest, mille andmeid esitavad muud finantsvahendajad on kõrvale pannud edaspidi tehtavateks makseteks ja tulevaste kohustuste täitmiseks. Omakapital ja reservid koosnevad järgmistest elementidest:

—

aktsiakapital;

| — | jaotamata kasum või vahendid; |
| --- | --- |

—

jaotamata kasum või vahendid;

| — | sihtotstarbelised eraldised laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks; |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelised eraldised laenude, väärtpaberite ja muud liiki vara katteks;

| — | tegevuskasum/kahjum. |
| --- | --- |

—

tegevuskasum/kahjum.

| 4. | Tuletisinstrumendid: vt varade kirje „Tuletisinstrumendid”. |
| --- | --- |

4.

Tuletisinstrumendid: vt varade kirje „Tuletisinstrumendid”.

| 5. | Muud kohustused: kõik summad, mida ei saa nende kohustuste poole põhikirjete alla liigitada, tuleb liigitada muude kohustuste alla. See kirje hõlmab kohustusi nagu vahekirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad, transiitkirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad, hoiustelt maksmisele kuuluvad kogunenud intressid, maksmisele kuuluvad dividendid, maksmisele kuuluvad summad, mis ei ole seotud muude finantsvahendajate põhitegevusega, eraldised kolmandate isikute suhtes omatavate kohustuste katteks, tagatismaksed, mis tehakse tuletisinstrumentide lepingute alusel, mille puhul antakse krediidiriskiga seoses sularahatagatis, kuid mis jäävad hoiustaja omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi, netopositsioonid, mis tulenevad sularahatagatiseta väärtpaberilaenudest, tulevaste väärtpaberitehingutega seoses maksmisele kuuluvad netosummad, muud eraldi nimetamata kohustused, finantstagatisinstrumendid olenevalt muude finantsvahendajate alaliigist. |
| --- | --- |

5.

Muud kohustused: kõik summad, mida ei saa nende kohustuste poole põhikirjete alla liigitada, tuleb liigitada muude kohustuste alla. See kirje hõlmab kohustusi nagu vahekirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad, transiitkirjetega seoses maksmisele kuuluvad brutosummad, hoiustelt maksmisele kuuluvad kogunenud intressid, maksmisele kuuluvad dividendid, maksmisele kuuluvad summad, mis ei ole seotud muude finantsvahendajate põhitegevusega, eraldised kolmandate isikute suhtes omatavate kohustuste katteks, tagatismaksed, mis tehakse tuletisinstrumentide lepingute alusel, mille puhul antakse krediidiriskiga seoses sularahatagatis, kuid mis jäävad hoiustaja omandisse ja makstakse talle lepingu lõpetamisel tagasi, netopositsioonid, mis tulenevad sularahatagatiseta väärtpaberilaenudest, tulevaste väärtpaberitehingutega seoses maksmisele kuuluvad netosummad, muud eraldi nimetamata kohustused, finantstagatisinstrumendid olenevalt muude finantsvahendajate alaliigist.

3. jagu:
     
  Riikide selgitavad märkused

| 1. | Andmeallikad/andmekogumissüsteem: siin tuleb märkida






  — | muude finantsvahendajate (välja arvatud kindlustusettevõtted ja pensionifondid) statistika koostamiseks kasutatud andmeallikaid, nt statistikaametid, muude finantsvahendajate ja/või fondijuhtide poolt otse esitatud andmed; |
| --- | --- | --- |

1.

Andmeallikad/andmekogumissüsteem: siin tuleb märkida

—

muude finantsvahendajate (välja arvatud kindlustusettevõtted ja pensionifondid) statistika koostamiseks kasutatud andmeallikaid, nt statistikaametid, muude finantsvahendajate ja/või fondijuhtide poolt otse esitatud andmed;

| — | andmed andmekogumissüsteemide kohta, nt vabatahtlikud aruanded, ettevõtlusuuringud, väljavõttelised uuringud, aruandlus teatavate alam- või ülempiiride suhtes ja juurdearvestused. |
| --- | --- |

—

andmed andmekogumissüsteemide kohta, nt vabatahtlikud aruanded, ettevõtlusuuringud, väljavõttelised uuringud, aruandlus teatavate alam- või ülempiiride suhtes ja juurdearvestused.

| 2. | Koostamise kord: kirjeldada tuleb andmete koostamise meetodit, nt kirjeldada üksikasjalikult prognoose/ootusi ja kahe erineva sagedusega andmerea agregeerimist. |
| --- | --- |

2.

Koostamise kord: kirjeldada tuleb andmete koostamise meetodit, nt kirjeldada üksikasjalikult prognoose/ootusi ja kahe erineva sagedusega andmerea agregeerimist.

| 3. | Õigusraamistik: esitada tuleb täielik teave asutusi puudutava siseriikliku õigusraamistiku kohta. Eraldi tuleb välja tuua seos ühenduse õigusaktidega. Kui sama liigi alla kuuluvad mitut liiki asutused, tuleb anda teave kõikide nende asutuseliikide kohta. |
| --- | --- |

3.

Õigusraamistik: esitada tuleb täielik teave asutusi puudutava siseriikliku õigusraamistiku kohta. Eraldi tuleb välja tuua seos ühenduse õigusaktidega. Kui sama liigi alla kuuluvad mitut liiki asutused, tuleb anda teave kõikide nende asutuseliikide kohta.

| 4. | Kõrvalekalded EKP aruandlusjuhistest: RKPd peavad esitama teabe kõrvalekallete kohta aruandlusjuhistest.
  Kõrvalekaldeid aruandlusjuhistest võib esineda järgmise osas:






  — | jaotus instrumentide kaupa: instrumentide hõlmatus võib EKP aruandlusjuhistest erineda, näiteks kui kaht instrumendi liiki ei saa eristada; |
| --- | --- | --- |

4.

Kõrvalekalded EKP aruandlusjuhistest: RKPd peavad esitama teabe kõrvalekallete kohta aruandlusjuhistest.

Kõrvalekaldeid aruandlusjuhistest võib esineda järgmise osas:

—

jaotus instrumentide kaupa: instrumentide hõlmatus võib EKP aruandlusjuhistest erineda, näiteks kui kaht instrumendi liiki ei saa eristada;

| — | geograafiline jaotus; |
| --- | --- |

—

geograafiline jaotus;

| — | jaotus sektorite kaupa; |
| --- | --- |

—

jaotus sektorite kaupa;

| — | väärtuse määramise meetodid. |
| --- | --- |

—

väärtuse määramise meetodid.

| 5. | Andmeid esitav üldkogum: RKPd võivad liigitada kõik asutused, mis vastavad muude finantsvahendajate määratlusele, muude finantsvahendajate eraldi alaliikidesse. Kõiki muude finantsvahendajate eraldi alaliikidesse liigitatud asutusi tuleb kirjeldada. Kui võimalik, peavad RKPd esitama prognoosi andmeid esitava üldkogumi koguvarade hõlmatuse kohta. |
| --- | --- |

5.

Andmeid esitav üldkogum: RKPd võivad liigitada kõik asutused, mis vastavad muude finantsvahendajate määratlusele, muude finantsvahendajate eraldi alaliikidesse. Kõiki muude finantsvahendajate eraldi alaliikidesse liigitatud asutusi tuleb kirjeldada. Kui võimalik, peavad RKPd esitama prognoosi andmeid esitava üldkogumi koguvarade hõlmatuse kohta.

| 6. | Katkestused tagasivaatelistes andmeridades: kirjeldada tuleb tagasivaateliste andmete katkestusi ja tähtsamaid muutusi, mis on toimunud aja jooksul andmete kogumises, aruandluse hõlmatuses, aruandlusvormides ja koostamises. Katkestuste puhul tuleb märkida, mil määral vanu ja uusi andmeid võib võrreldavateks lugeda. |
| --- | --- |

6.

Katkestused tagasivaatelistes andmeridades: kirjeldada tuleb tagasivaateliste andmete katkestusi ja tähtsamaid muutusi, mis on toimunud aja jooksul andmete kogumises, aruandluse hõlmatuses, aruandlusvormides ja koostamises. Katkestuste puhul tuleb märkida, mil määral vanu ja uusi andmeid võib võrreldavateks lugeda.

| 7. | Muud märkused: kõik muud asjakohased märkused ja osutused. |
| --- | --- |

7.

Muud märkused: kõik muud asjakohased märkused ja osutused.

| g) | III lisa 12. osa 1. jagu asendatakse järgmisega:
  „
  1. jagu:
     
  Sissejuhatus


  Väärtpaberiemissioonide statistika euroala kohta annab kaks põhiagregaati:






  — | kõik euroala residentide emissioonid mis tahes vääringus ja |
| --- | --- | --- |

g)

III lisa 12. osa 1. jagu asendatakse järgmisega:

„
  1. jagu:
     
  Sissejuhatus

Väärtpaberiemissioonide statistika euroala kohta annab kaks põhiagregaati:

—

kõik euroala residentide emissioonid mis tahes vääringus ja

| — | kõik maailmas toimunud eurodes emissioonid, nii riigisisesed kui ka rahvusvahelised. |
| --- | --- |

—

kõik maailmas toimunud eurodes emissioonid, nii riigisisesed kui ka rahvusvahelised.

Põhimõtteline eristus tuleb teha emitendi residentsuse alusel, kusjuures ühiselt katavad eurosüsteemi RKPd euroala residentide kõik emissioonid. Rahvusvaheliste Arvelduste Pank (BIS) teatab „Välismaailma” emissioonidest, mis hõlmavad kõiki mitte-euroala residente (k.a rahvusvahelised organisatsioonid).

Alljärgnev joonis võtab kokku aruandluse põhinõuded.

| | Väärtpaberiemissioonid |
| --- | --- |
| Euroala residentide poolt
  (iga RKP esitab andmeid oma riigi residentide kohta) | Välismaailma residentide poolt
  (BIS/RKP) |
| Mitteosalevad liikmesriigid | Muud riigid |
| Eurodes / riikide vääringutes | Blokk A | Blokk B |
| Muudes vääringutes (9) | Blokk C | Blokk D
  ei ole nõutav |

Väärtpaberiemissioonid

Euroala residentide poolt

(iga RKP esitab andmeid oma riigi residentide kohta)

Välismaailma residentide poolt

(BIS/RKP)

Mitteosalevad liikmesriigid

Muud riigid

Eurodes / riikide vääringutes

Blokk A

Blokk B

Muudes vääringutes (9)

Blokk C

Blokk D

ei ole nõutav

| h) | III lisa 12. osa 2. jao lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
  „4.   Emissioonide liigitus

  Emissioone analüüsitakse kahe suure rühmana: 1) võlaväärtpaberid, st väärtpaberid, v.a aktsiad, v.a finantstuletisinstrumendid (10), ja 2) noteeritavad aktsiad, v.a investeerimisfondide aktsiad (11). Suunatud emissioone tuleb hõlmata niipalju kui võimalik. Rahaturupaberid liigitatakse võlaväärtpaberite hulka. Noteerimata aktsiaid ja muud omandiväärtpaberid võib aruannetes kajastada vabatahtlikult kahe eraldi memokirjena.
  Järgmised BISi andmebaasi instrumendid liigitatakse väärtpaberiemissioonide statistikas võlaväärtpaberiteks:






  — | hoiusesertifikaadid; |
| --- | --- | --- |

h)

III lisa 12. osa 2. jao lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Emissioonide liigitus

Emissioone analüüsitakse kahe suure rühmana: 1) võlaväärtpaberid, st väärtpaberid, v.a aktsiad, v.a finantstuletisinstrumendid (10), ja 2) noteeritavad aktsiad, v.a investeerimisfondide aktsiad (11). Suunatud emissioone tuleb hõlmata niipalju kui võimalik. Rahaturupaberid liigitatakse võlaväärtpaberite hulka. Noteerimata aktsiaid ja muud omandiväärtpaberid võib aruannetes kajastada vabatahtlikult kahe eraldi memokirjena.

Järgmised BISi andmebaasi instrumendid liigitatakse väärtpaberiemissioonide statistikas võlaväärtpaberiteks:

—

hoiusesertifikaadid;

| — | kommertspaberid; |
| --- | --- |

—

kommertspaberid;

| — | riigi võlakirjad; |
| --- | --- |

—

riigi võlakirjad;

| — | võlakirjad; |
| --- | --- |

—

võlakirjad;

| — | euro kommertspaberid (ECP); |
| --- | --- |

—

euro kommertspaberid (ECP);

| — | keskmise tähtajaga võlakirjad; |
| --- | --- |

—

keskmise tähtajaga võlakirjad;

| — | muud lühiajalised väärtpaberid. |
| --- | --- |

—

muud lühiajalised väärtpaberid.

Näitlik instrumentide hõlmatus väärtpaberiemissioonide statistikas:

| a) | Võlaväärtpaberid






  i) | Lühiajalised võlaväärtpaberid
  Siia kuuluvad vähemalt järgmised instrumendid:






  — | riigi võlakirjad ja muud valitsussektori lühiajalised väärtpaberid; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Võlaväärtpaberid

i)

Lühiajalised võlaväärtpaberid

Siia kuuluvad vähemalt järgmised instrumendid:

—

riigi võlakirjad ja muud valitsussektori lühiajalised väärtpaberid;

| — | finantsettevõtete ning mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete emiteeritud kaubeldavad lühiajalised väärtpaberid. Selliste väärtpaberite kohta kasutatakse mitmesuguseid nimetusi: kommertspaberid, ärivekslid, lihtvekslid, kaubavekslid, käskvekslid ja hoiusesertifikaadid; |
| --- | --- |

—

finantsettevõtete ning mittefinantsteenuseid pakkuvate ettevõtete emiteeritud kaubeldavad lühiajalised väärtpaberid. Selliste väärtpaberite kohta kasutatakse mitmesuguseid nimetusi: kommertspaberid, ärivekslid, lihtvekslid, kaubavekslid, käskvekslid ja hoiusesertifikaadid;

| — | pikaajaliste tagatud võlakirjaemissiooniteenuste raames emiteeritud lühiajalised väärtpaberid; |
| --- | --- |

—

pikaajaliste tagatud võlakirjaemissiooniteenuste raames emiteeritud lühiajalised väärtpaberid;

| — | pangaaktseptid. |
| --- | --- |

—

pangaaktseptid.

| ii) | Pikaajalised võlaväärtpaberid
  Siia kuuluvad näiteks vähemalt järgmised instrumendid:






  — | esitajavõlakirjad; |
| --- | --- | --- |

ii)

Pikaajalised võlaväärtpaberid

Siia kuuluvad näiteks vähemalt järgmised instrumendid:

—

esitajavõlakirjad;

| — | allutatud võlakirjad; |
| --- | --- |

—

allutatud võlakirjad;

| — | valikuliste tähtaegadega võlakirjad, millest hiliseim on rohkem kui ühe aasta pärast; |
| --- | --- |

—

valikuliste tähtaegadega võlakirjad, millest hiliseim on rohkem kui ühe aasta pärast;

| — | tähtajatud võlakirjad; |
| --- | --- |

—

tähtajatud võlakirjad;

| — | muutuva intressimääraga võlakirjad; |
| --- | --- |

—

muutuva intressimääraga võlakirjad;

| — | vahetusvõlakirjad; |
| --- | --- |

—

vahetusvõlakirjad;

| — | tagatud võlakirjad; |
| --- | --- |

—

tagatud võlakirjad;

| — | indeksiga seotud väärtpaberid, mille põhisumma väärtus on seotud hinnaindeksiga, kauba hinnaga või vahetuskursside indeksiga; |
| --- | --- |

—

indeksiga seotud väärtpaberid, mille põhisumma väärtus on seotud hinnaindeksiga, kauba hinnaga või vahetuskursside indeksiga;

| — | suure diskontomääraga võlakirjad; |
| --- | --- |

—

suure diskontomääraga võlakirjad;

| — | nullkupongvõlakirjad; |
| --- | --- |

—

nullkupongvõlakirjad;

| — | eurobondid; |
| --- | --- |

—

eurobondid;

| — | üleilmsed võlakirjad; |
| --- | --- |

—

üleilmsed võlakirjad;

| — | suunatud emissiooniga võlakirjad; |
| --- | --- |

—

suunatud emissiooniga võlakirjad;

| — | laenude konverteerimisest tulenevad väärtpaberid; |
| --- | --- |

—

laenude konverteerimisest tulenevad väärtpaberid;

| — | de facto kaubeldavaks muutunud laenud; |
| --- | --- |

—

de facto kaubeldavaks muutunud laenud;

| — | emiteeriva äriühingu või muu äriühingu aktsiateks konverteeritavad võlakirjad, kuni neid pole veel konverteeritud. Tuletisinstrumendiks loetav konverteerimisoptsioon jäetakse välja, kui see on selle aluseks olevast võlakirjast eraldatav; |
| --- | --- |

—

emiteeriva äriühingu või muu äriühingu aktsiateks konverteeritavad võlakirjad, kuni neid pole veel konverteeritud. Tuletisinstrumendiks loetav konverteerimisoptsioon jäetakse välja, kui see on selle aluseks olevast võlakirjast eraldatav;

| — | aktsiad, millelt teenitakse püsivat tulu, kuid mis ei võimalda osaleda aktsiaseltsi likvideerimisel järelejäänud vara jaotamisel, k.a mitteosalevad eelisaktsiad; |
| --- | --- |

—

aktsiad, millelt teenitakse püsivat tulu, kuid mis ei võimalda osaleda aktsiaseltsi likvideerimisel järelejäänud vara jaotamisel, k.a mitteosalevad eelisaktsiad;

| — | laenude, hüpoteekide, krediitkaardivõlgade, laekumata arvete ja muude varade väärtpaberistamisel emiteeritavad finantsvarad. |
| --- | --- |

—

laenude, hüpoteekide, krediitkaardivõlgade, laekumata arvete ja muude varade väärtpaberistamisel emiteeritavad finantsvarad.

Välja jäetakse järgmised instrumendid:

| — | väärtpaberitehingud tagasiostulepingute raames; |
| --- | --- |

—

väärtpaberitehingud tagasiostulepingute raames;

| — | mittekaubeldavate väärtpaberite emissioonid; |
| --- | --- |

—

mittekaubeldavate väärtpaberite emissioonid;

| — | mittekaubeldavad laenud. |
| --- | --- |

—

mittekaubeldavad laenud.

Pikaajaliste võlaväärtpaberite emissioonide jaotus on järgmine:

| — | fikseeritud intressimääraga emissioonid, st kõik võlakirjad, mille kupongimakse nimiväärtus emiteeritud väärtpaberite tähtaja jooksul ei muutu; |
| --- | --- |

—

fikseeritud intressimääraga emissioonid, st kõik võlakirjad, mille kupongimakse nimiväärtus emiteeritud väärtpaberite tähtaja jooksul ei muutu;

| — | muutuva intressimääraga emissioonid, st võlakirjad, mille kupongimäär või põhiosa on seotud intressimäära indeksiga või muu indeksiga, mille tulemusel kupongimakse nimiväärtus emiteeritud väärtpaberite tähtaja jooksul vaheldub; |
| --- | --- |

—

muutuva intressimääraga emissioonid, st võlakirjad, mille kupongimäär või põhiosa on seotud intressimäära indeksiga või muu indeksiga, mille tulemusel kupongimakse nimiväärtus emiteeritud väärtpaberite tähtaja jooksul vaheldub;

| — | nullkupongiemissioonid, st instrumendid, millelt ei maksta perioodilisi kupongimakseid. Tavaliselt emiteeritakse selliseid võlakirju diskontomääraga ja lunastatakse nimiväärtusega. Suurem osa diskontomäärast on samaväärne võlakirja kestuse ajal kogunenud intressiga. |
| --- | --- |

—

nullkupongiemissioonid, st instrumendid, millelt ei maksta perioodilisi kupongimakseid. Tavaliselt emiteeritakse selliseid võlakirju diskontomääraga ja lunastatakse nimiväärtusega. Suurem osa diskontomäärast on samaväärne võlakirja kestuse ajal kogunenud intressiga.

| b) | Noteeritud aktsiad
  Noteeritavate aktsiate hulka kuuluvad:






  — | piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud kapitaliaktsiad; |
| --- | --- | --- |

b)

Noteeritud aktsiad

Noteeritavate aktsiate hulka kuuluvad:

—

piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud kapitaliaktsiad;

| — | tagasiostetud piiratud vastutusega äriühingute aktsiad; |
| --- | --- |

—

tagasiostetud piiratud vastutusega äriühingute aktsiad;

| — | piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud dividendiaktsiad; |
| --- | --- |

—

piiratud vastutusega äriühingute emiteeritud dividendiaktsiad;

| — | eelisaktsiad, mis annavad õiguse saada osa äriühingu likvideerimise korral järele jäävast varast. Need võivad olla tunnustatud börsil noteeritud või mitte; |
| --- | --- |

—

eelisaktsiad, mis annavad õiguse saada osa äriühingu likvideerimise korral järele jäävast varast. Need võivad olla tunnustatud börsil noteeritud või mitte;

| — | suunatud emissioonid, kui need on võimalikud. |
| --- | --- |

—

suunatud emissioonid, kui need on võimalikud.

Kui aktsiaselts erastatakse ja valitsus jätab osa aktsiatest endale, kuid ülejäänud osa noteeritakse börsil, kirjendatakse aktsiaseltsi kapitali koguväärtus noteeritavate aktsiatena, sest kõik need aktsiad on potentsiaalselt igal ajal turuväärtusega kaubeldavad. Sama kehtib, kui osa aktsiatest müüakse suurinvestoritele ja ainult ülejäänud osaga kaubeldakse börsil.

Noteeritud aktsiate hulka ei kuulu:

| — | emissioonis ostmata jäänud aktsiad; |
| --- | --- |

—

emissioonis ostmata jäänud aktsiad;

| — | aktsiateks konverteeritavad võlakirjad. Need võetakse arvesse alles pärast nende konverteerimist aktsiateks; |
| --- | --- |

—

aktsiateks konverteeritavad võlakirjad. Need võetakse arvesse alles pärast nende konverteerimist aktsiateks;

| — | piiramatu vastutusega partnerite osad usaldusühingus; |
| --- | --- |

—

piiramatu vastutusega partnerite osad usaldusühingus;

| — | valitsuse investeeringud juriidiliselt aktsiakapitaliga äriühingutena moodustatud rahvusvaheliste organisatsoonide kapitali; |
| --- | --- |

—

valitsuse investeeringud juriidiliselt aktsiakapitaliga äriühingutena moodustatud rahvusvaheliste organisatsoonide kapitali;

| — | boonusaktsiate emissioonid ainult emiteerimise ajal ja aktsiate split-emissioonid. Boonusaktsiad ja split-aktsiad lülitatakse neid eristamata noteerivate aktsiate kogupositsiooni. |
| --- | --- |

—

boonusaktsiate emissioonid ainult emiteerimise ajal ja aktsiate split-emissioonid. Boonusaktsiad ja split-aktsiad lülitatakse neid eristamata noteerivate aktsiate kogupositsiooni.

5.   Emissiooni vääring

Topeltvääringus võlakirjad, mille puhul võlakiri ostetakse tagasi või kupong makstakse võlakirja vääringust erinevas vääringus, tuleb liigitada võlakirja vääringu alusel. Kui üleilmne võlakiri emiteeritakse rohkem kui ühes vääringus, tuleb iga osa kajastada eraldi emissioonina vastavalt emissiooni vääringule. Kui emissioon on nomineeritud kahes vääringus, näiteks 70 % eurodes ja 30 % USA dollarites, tuleb asjaomased emissiooni osad kajastada võimaluse korral vääringu alusel eraldi. Seega tuleb 70 % (12) ja 30 % emissioonina muudes vääringutes. Kui emissiooni eri vääringus osi ei ole võimalik eristada, tuleb aruandluse riigi poolt kasutatud tegeliku jaotuse kohta esitada riigi selgitavad märkused.

Noteeritud aktsiad tuleb lugeda emiteerituks ettevõtte asukohamaa vääringus; muudes vääringutes olevad emissioonid on väheolulised või puuduvad. Seetõttu viitavad noteeritud aktsiate andmed kõikidele euroala residentide emissioonidele.

| i) | Lisatakse 12.a osa järgmiselt:
  „12.a   osa


  Rahaloomeasutuste intressimäärade täiendav kuustatistika (esitatakse EKP-le vaatluskuu lõpule järgneva 19nda tööpäeva lõpuks)

  TABEL 1 (13) | Sektor | Instrumendiliik | Esialgne intressimäära fikseerimise periood | Uue tegevuse näitaja | Aruandluskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud
  eurodes | Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele | Laenud kuni 1 miljonit eurot | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni üheks aastaks | 24 | AAR/NDER, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui üheks ja kuni viieks aastaks | 25 | AAR/NDER, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle viie aasta | 26 | AAR/NDER, summa |
| Laenud summas üle 1 miljoni euro | Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni üheks aastaks | 27 | AAR/NDER, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui üheks ja kuni viieks aastaks | 28 | AAR/NDER, summa |
| Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 5 aasta | 29 | AAR/NDER, summa |

i)

Lisatakse 12.a osa järgmiselt:

„12.a   osa

Rahaloomeasutuste intressimäärade täiendav kuustatistika (esitatakse EKP-le vaatluskuu lõpule järgneva 19nda tööpäeva lõpuks)

TABEL 1 (13)

Sektor

Instrumendiliik

Esialgne intressimäära fikseerimise periood

Uue tegevuse näitaja

Aruandluskohustus

Laenud

eurodes

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele

Laenud kuni 1 miljonit eurot

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni üheks aastaks

24

AAR/NDER, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui üheks ja kuni viieks aastaks

25

AAR/NDER, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle viie aasta

26

AAR/NDER, summa

Laenud summas üle 1 miljoni euro

Ujuvmäär ja intressimäära esialgne fikseerimine kuni üheks aastaks

27

AAR/NDER, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine rohkem kui üheks ja kuni viieks aastaks

28

AAR/NDER, summa

Intressimäära esialgne fikseerimine perioodiks üle 5 aasta

29

AAR/NDER, summa

Tabel 2 (14)

| | Sektor | Instrumendiliik | Uue tegevuse näitaja | Aruandluskohustus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Laenud
  (eurodes) | Kodumajapidamistele | Stardilaenud ja arvelduskrediidid, tavaline ja pikendatud krediitkaardivõlg | 86 | AAR/NDER, summa |
| Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele | Stardilaenud ja arvelduskrediidid, tavaline ja pikendatud krediitkaardivõlg | 87 | AAR/NDER, summa |

Sektor

Instrumendiliik

Uue tegevuse näitaja

Aruandluskohustus

Laenud

(eurodes)

Kodumajapidamistele

Stardilaenud ja arvelduskrediidid, tavaline ja pikendatud krediitkaardivõlg

86

AAR/NDER, summa

Kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele

Stardilaenud ja arvelduskrediidid, tavaline ja pikendatud krediitkaardivõlg

87

AAR/NDER, summa

| j) | 13. osa 1. ja 2. jagu asendatakse järgmisega:
  „
  1. jagu:
     
  Maksevahendid


  Maksevahend on vara või nõue varale, mida kasutatakse makse teostamiseks.
  TABEL 1

  Mitterahaloomeasutuste kasutatavad maksevahendid
   (15)








  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | Kirjed |
| | I. | RKP kohustused
  Hoiused RKP juures |

j)

13. osa 1. ja 2. jagu asendatakse järgmisega:

„
  1. jagu:
     
  Maksevahendid

Maksevahend on vara või nõue varale, mida kasutatakse makse teostamiseks.

TABEL 1

Mitterahaloomeasutuste kasutatavad maksevahendid
   (15)

(miljonites eurodes)

Kirjed

I.

RKP kohustused

Hoiused RKP juures

| II. | Muude RAde kohustused
  Hoiused muude rahaloomeasutuste (OMFI) juures |
| --- | --- |

II.

Muude RAde kohustused

Hoiused muude rahaloomeasutuste (OMFI) juures

| I.a. | Üleööhoiused – euro |
| --- | --- |

I.a.

Üleööhoiused – euro

riigi keskvalitsuse

riigi keskvalitsuse

muude euroala liikmesriikide keskvalitsuste

euroala keskvalitsuste

välismaailma, v.a pankade

välismaailma, v.a pankade

| I.b. | Üleööhoiused – muud vääringud |
| --- | --- |

I.b.

Üleööhoiused – muud vääringud

riigi keskvalitsuse

riigi keskvalitsuse

muude euroala liikmesriikide keskvalitsuste

euroala keskvalitsuste

välismaailma, v.a pankade

välismaailma, v.a pankade

| I.c. | Arveldushoiused (16) – kõik vääringud |
| --- | --- |

I.c.

Arveldushoiused (16) – kõik vääringud

riigi keskvalitsuse

riigi keskvalitsuse

muude riigisiseste residentide sektorite

muude riigisiseste residentide sektorite

muude euroala liikmesriikide keskvalitsuste

muude euroala liikmesriikide keskvalitsuste

muude euroala liikmesriikide muude residentide sektorite

muude euroala liikmesriikide muude residentide sektorite

välismaailma, v.a pankade

välismaailma, v.a pankade

TABEL 2

Krediidiasutuste kasutatavad maksevahendid

(miljonites eurodes)

Kirjed

Teistes krediidiasutustes hoitavad üleööhoiused eurodes (perioodi lõpp)

Teistes krediidiasutustes hoitavad üleööhoiused eurodes (perioodi lõpp)

Memokirje:

Päevasisene laen eurodes keskpangalt (viimase kohustusliku reservi hoidmisperioodi keskmine) (17)

2. jagu:
     
  Makseteenuseid osutavad asutused

Makseteenuseid osutavad asutused, mis on aruandluse riigis juriidiliselt iseseisvad asutused, on järgmised:

| — | keskpank; |
| --- | --- |

—

keskpank;

| — | aruandlusriigis õiguspäraselt asutatud krediidiasutused (sh e-raha asutused); |
| --- | --- |

—

aruandlusriigis õiguspäraselt asutatud krediidiasutused (sh e-raha asutused);

| — | euroalal asuvate krediidiasutuste filiaalid; |
| --- | --- |

—

euroalal asuvate krediidiasutuste filiaalid;

| — | EMs asuvate krediidiasutuste euroalavälised filiaalid; |
| --- | --- |

—

EMs asuvate krediidiasutuste euroalavälised filiaalid;

| — | EMPs asuvate pankade filiaalid; |
| --- | --- |

—

EMPs asuvate pankade filiaalid;

| — | muud asutused, mis osutavad mitterahaloomeasutustele makseteenuseid.
  TABEL 3

  Asutused, mis osutavad mitterahaloomeasutustele makseteenuseid
   (15)







  Kirjed |
| --- | --- |
| Keskpank | Harukontorite arv |
| Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude hulk (18) (tuhandetes) |
| Ülekantavate üleööhoiuste kontode arv (19) |
| Krediidiasutused olenemata nende asutamise kohast | Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude hulk (18) (tuhandetes)
  millest: Interneti-/arvutiühendusega (18) (tuhandetes) |
| Mitterahaloomeasutuste võetud ülekantavate üleöölaenude hulk, (19) (tuhandetes) |
| – | Krediidiasutused, mis on õiguspäraselt asutatud aruandluse riigis |

—

muud asutused, mis osutavad mitterahaloomeasutustele makseteenuseid.

TABEL 3

Asutused, mis osutavad mitterahaloomeasutustele makseteenuseid
   (15)

Kirjed

Keskpank

Harukontorite arv

Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude hulk (18) (tuhandetes)

Ülekantavate üleööhoiuste kontode arv (19)

Krediidiasutused olenemata nende asutamise kohast

Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude hulk (18) (tuhandetes)

millest: Interneti-/arvutiühendusega (18) (tuhandetes)

Mitterahaloomeasutuste võetud ülekantavate üleöölaenude hulk, (19) (tuhandetes)

–

Krediidiasutused, mis on õiguspäraselt asutatud aruandluse riigis

Asutuste arv (20)

Harukontorite arv

Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude maht (miljonites eurodes)

Ülekantavate üleööhoiuste kontode maht (21)

| – | Euroalal asuvate krediidiasutuste filiaalid |
| --- | --- |

–

Euroalal asuvate krediidiasutuste filiaalid

Asutuste arv (20)

Harukontorite arv

Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude maht (miljonites eurodes)

Ülekantavate üleööhoiuste kontode maht (21)

| – | EMPs asuvate krediidiasutuste euroalavälised filiaalid |
| --- | --- |

–

EMPs asuvate krediidiasutuste euroalavälised filiaalid

Asutuste arv (20)

Harukontorite arv

Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude maht (miljonites eurodes)

Ülekantavate üleööhoiuste kontode maht (21)

| – | EMPs asuvate pankade filiaalid |
| --- | --- |

–

EMPs asuvate pankade filiaalid

Asutuste arv (20)

Harukontorite arv

Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude maht (miljonites eurodes)

Ülekantavate üleööhoiuste kontode maht (21)

Muud asutused, mis osutavad mitterahaloomeasutustele makseteenuseid

Asutuste arv (20)

Harukontorite arv

Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude hulk (18) (tuhandetes)

Mitterahaloomeasutuste võetud üleöölaenude maht (miljonites eurodes)

Ülekantavate üleööhoiuste kontode maht (21)

Memokirjed

E-raha asutused

Asutuste arv (20)

E-raha asutuste poolt emiteeritud e-raha maht, mis on emitendist erinevate isikute kasutuses, sh krediidiasutused (miljonites eurodes)

| — | Harukontorite arvus sisaldub ka asutuse peakontor, kui see osutab makseteenuseid sularahata lõpparvelduseks ja tasaarvelduseks. Mobiilkontorid siia ei kuulu. Iga äritegevuse asukoht samas aruandluse riigis võetakse arvesse eraldi. |
| --- | --- |

—

Harukontorite arvus sisaldub ka asutuse peakontor, kui see osutab makseteenuseid sularahata lõpparvelduseks ja tasaarvelduseks. Mobiilkontorid siia ei kuulu. Iga äritegevuse asukoht samas aruandluse riigis võetakse arvesse eraldi.

| — | Interneti-/arvutiühendusega üleööhoiused: hoiused, millele on elektrooniline juurdepääs Interneti kaudu või eritarkvara ja -sideliine kasutava pangarakendusega arvuti kaudu. Telefoni- või mobiiltelefonipanganduse kaudu juurdepääsuga hoiused siia ei kuulu, v.a kui juurdepääs on võimalik ka Interneti/arvuti kaudu. |
| --- | --- |

—

Interneti-/arvutiühendusega üleööhoiused: hoiused, millele on elektrooniline juurdepääs Interneti kaudu või eritarkvara ja -sideliine kasutava pangarakendusega arvuti kaudu. Telefoni- või mobiiltelefonipanganduse kaudu juurdepääsuga hoiused siia ei kuulu, v.a kui juurdepääs on võimalik ka Interneti/arvuti kaudu.

| k) | 13. osa 5. jao sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „Pankadevahelised arveldussüsteemid (interbank funds transfer systems, IFTS) võetakse arvesse olenemata sellest, kas neid haldab keskpank või erasektori haldur. Andmeid esitatakse süsteemide kaupa. Andmeid esitatakse ainult olulist mahtu töötlevate süsteemide kohta. Need süsteemid on toodud Blue Book’i tekstiosas. Süsteemid võetakse arvesse, kui nad on töötanud mis tahes aasta jooksul eelnenud viiest viiteaastast.
  Pankadevahelised arveldussüsteemid jagunevad TARGET2/TARGETi osasüsteemideks ja nendeks, mis ei ole TARGETi osasüsteemid.






  — | TARGET2/TARGETi osasüsteem on riigi reaalajaline brutoarveldussüsteem, mis on TARGET2/TARGETi osasüsteem vastavalt 26. aprilli 2007. aasta suunisele EKP/2007/2 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (22) või 30. detsembri 2005. aasta suunisele EKP/2005/16 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET) kohta (23), EKP maksesüsteem või reaalajaline brutoarvelduste süsteem liikmesriigis, kes ei ole veel eurot kasutusele võtnud, kuid oli vahetult ühendatud TARGETiga ja allkirjastas TARGETi lepingu, |
| --- | --- | --- |

k)

13. osa 5. jao sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„Pankadevahelised arveldussüsteemid (interbank funds transfer systems, IFTS) võetakse arvesse olenemata sellest, kas neid haldab keskpank või erasektori haldur. Andmeid esitatakse süsteemide kaupa. Andmeid esitatakse ainult olulist mahtu töötlevate süsteemide kohta. Need süsteemid on toodud Blue Book’i tekstiosas. Süsteemid võetakse arvesse, kui nad on töötanud mis tahes aasta jooksul eelnenud viiest viiteaastast.

Pankadevahelised arveldussüsteemid jagunevad TARGET2/TARGETi osasüsteemideks ja nendeks, mis ei ole TARGETi osasüsteemid.

—

TARGET2/TARGETi osasüsteem on riigi reaalajaline brutoarveldussüsteem, mis on TARGET2/TARGETi osasüsteem vastavalt 26. aprilli 2007. aasta suunisele EKP/2007/2 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (22) või 30. detsembri 2005. aasta suunisele EKP/2005/16 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET) kohta (23), EKP maksesüsteem või reaalajaline brutoarvelduste süsteem liikmesriigis, kes ei ole veel eurot kasutusele võtnud, kuid oli vahetult ühendatud TARGETiga ja allkirjastas TARGETi lepingu,

| — | mitte-TARGET maksesüsteem on pankadevaheline arveldussüsteem, mis ei ole TARGET2/TARGETi osasüsteem. |
| --- | --- |

—

mitte-TARGET maksesüsteem on pankadevaheline arveldussüsteem, mis ei ole TARGET2/TARGETi osasüsteem.

| l) | 13. osa tabel 7 asendatakse järgmisega:
  „TABEL 7

  Teatavates pankadevahelistes arveldussüsteemides osalemine
   (24)








  Kirjed |
| --- | --- |
| TARGETi komponent | Mitte-TARGET maksesüsteem
  [Vt maksesüsteemide nimekirja] |
| Suurmaksesüsteem
  (Eraldi aruandlus iga suurmaksesüsteemi kohta 1, 2, 3, 4) | Jaemaksesüsteem
  (Eraldi aruandlus iga jaemaksesüsteemi kohta 1, 2, 3, 4, 5, 6) |
| Osalejate arv






  a) | Otseosalejad
  millest: | krediidiasutused |

l)

13. osa tabel 7 asendatakse järgmisega:

„TABEL 7

Teatavates pankadevahelistes arveldussüsteemides osalemine
   (24)

Kirjed

TARGETi komponent

Mitte-TARGET maksesüsteem

[Vt maksesüsteemide nimekirja]

Suurmaksesüsteem

(Eraldi aruandlus iga suurmaksesüsteemi kohta 1, 2, 3, 4)

Jaemaksesüsteem

(Eraldi aruandlus iga jaemaksesüsteemi kohta 1, 2, 3, 4, 5, 6)

Osalejate arv

a)

Otseosalejad

krediidiasutused

| | keskpank |
| --- | --- |

keskpank

| | muud otseosalejad |
| --- | --- |

muud otseosalejad

| — | avalik teenistus |
| --- | --- |

—

avalik teenistus

| — | postipangad |
| --- | --- |

—

postipangad

| — | makse- ja arveldusasutused |
| --- | --- |

—

makse- ja arveldusasutused

| — | muud finantsasutused |
| --- | --- |

—

muud finantsasutused

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

| b) | Kaudsed osalejad |
| --- | --- |

b)

Kaudsed osalejad

Osalejate arv

| a) | Otseosalejad
  millest: | krediidiasutused |
| --- | --- | --- |

a)

Otseosalejad

krediidiasutused

| | keskpank |
| --- | --- |

keskpank

| | muud otseosalejad |
| --- | --- |

muud otseosalejad

| — | avalik teenistus |
| --- | --- |

—

avalik teenistus

| — | postipangad |
| --- | --- |

—

postipangad

| — | makse- ja arveldusasutused |
| --- | --- |

—

makse- ja arveldusasutused

| — | muud finantsasutused |
| --- | --- |

—

muud finantsasutused

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

| b) | Kaudsed osalejad |
| --- | --- |

b)

Kaudsed osalejad

Osalejate arv

| a) | Otseosalejad
  millest: | krediidiasutused |
| --- | --- | --- |

a)

Otseosalejad

krediidiasutused

| | keskpank |
| --- | --- |

keskpank

| | muud otseosalejad |
| --- | --- |

muud otseosalejad

| — | avalik teenistus |
| --- | --- |

—

avalik teenistus

| — | postipangad |
| --- | --- |

—

postipangad

| — | makse- ja arveldusasutused |
| --- | --- |

—

makse- ja arveldusasutused

| — | muud finantsasutused |
| --- | --- |

—

muud finantsasutused

| — | muud |
| --- | --- |

—

muud

| b) | Kaudsed osalejad |
| --- | --- |

b)

Kaudsed osalejad

| m) | „Maksesüsteemide nimekiri tabelites 7, 8 ja 9” 13. osa lõpus jäetakse välja. |
| --- | --- |

m)

„Maksesüsteemide nimekiri tabelites 7, 8 ja 9” 13. osa lõpus jäetakse välja.

| n) | Lisatakse järgmine 16. osa:
  „16.   OSA


  Laenud kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele tegevusvaldkondade kaupa

  RKPd kas esitavad eraldi andmed iga sektori kohta vastavalt I vormile või, kui eraldi andmed iga sektori kohta ei ole kättesaadavad, vastavalt II vormile.
  RKPd esitavad residentidest ja teistes osalevates liikmesriikides asuvate kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete (NFC) bilansiseisud (kui andmed on kättesaadavad) eraldi. Kõik andmed esitatakse miljonites eurodes.








  I vorm | II vorm |
| --- | --- | --- |
| 1 | A. | Põllumajandus, metsandus ja kalandus |

n)

Lisatakse järgmine 16. osa:

„16.   OSA

Laenud kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele tegevusvaldkondade kaupa

RKPd kas esitavad eraldi andmed iga sektori kohta vastavalt I vormile või, kui eraldi andmed iga sektori kohta ei ole kättesaadavad, vastavalt II vormile.

RKPd esitavad residentidest ja teistes osalevates liikmesriikides asuvate kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvate ettevõtete (NFC) bilansiseisud (kui andmed on kättesaadavad) eraldi. Kõik andmed esitatakse miljonites eurodes.

I vorm

II vorm

1

A.

Põllumajandus, metsandus ja kalandus

1

| A. | Põllumajandus, metsandus ja kalandus |
| --- | --- |

A.

Põllumajandus, metsandus ja kalandus

2

| B. | Mäetööstus |
| --- | --- |

B.

Mäetööstus

2

| B. | Mäetööstus |
| --- | --- |

B.

Mäetööstus

3

| C. | Töötlev tööstus |
| --- | --- |

C.

Töötlev tööstus

3

| C. | Töötlev tööstus |
| --- | --- |

C.

Töötlev tööstus

4

| D. | Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine |
| --- | --- |

D.

Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine

4

| D. | Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine
  - |
| --- | --- |

D.

Elektrienergia, gaasi, auru ja konditsioneeritud õhuga varustamine

+

| E. | Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus |
| --- | --- |

E.

Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus

5

| E. | Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus |
| --- | --- |

E.

Veevarustus; kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus

6

| F. | Ehitus |
| --- | --- |

F.

Ehitus

5

| F. | Ehitus |
| --- | --- |

F.

Ehitus

7

| G. | Hulgi- ja jaekaubandus. Mootorsõidukite ja mootorrataste remont |
| --- | --- |

G.

Hulgi- ja jaekaubandus. Mootorsõidukite ja mootorrataste remont

6

| G. | Hulgi- ja jaekaubandus. Mootorsõidukite ja mootorrataste remont |
| --- | --- |

G.

Hulgi- ja jaekaubandus. Mootorsõidukite ja mootorrataste remont

8

| I. | Majutus ja toitlustus |
| --- | --- |

I.

Majutus ja toitlustus

7

| I. | Majutus ja toitlustus |
| --- | --- |

I.

Majutus ja toitlustus

9

| H. | Veondus ja laondus |
| --- | --- |

H.

Veondus ja laondus

8

| H. | Veondus ja laondus
  - |
| --- | --- |

H.

Veondus ja laondus

+

| J. | Teave ja teabevahetus |
| --- | --- |

J.

Teave ja teabevahetus

10

| J. | Teave ja teabevahetus |
| --- | --- |

J.

Teave ja teabevahetus

11

| L. | Kinnisvaraalane tegevus |
| --- | --- |

L.

Kinnisvaraalane tegevus

9

| L. | Kinnisvaraalane tegevus
  - |
| --- | --- |

L.

Kinnisvaraalane tegevus

+

| M. | Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus |
| --- | --- |

M.

Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus

| N. | Haldus- ja abitegevused |
| --- | --- |

N.

Haldus- ja abitegevused

12

| M. | Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus |
| --- | --- |

M.

Kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus

13

| N. | Haldus- ja abitegevused |
| --- | --- |

N.

Haldus- ja abitegevused

14

Kõik muud NFCde asjakohased jaod

10

Kõik muud NFCde asjakohased jaod

Märkus: tähed viitavad vastavale NACE Rev.2 liigitusele.”

| 2. | IV lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | 2. osa punkt 3.1 asendatakse järgmisega:






  „3.1. | DSI „ECB_BSI1” määrab aegridade võtmed järgmistele andmetele:






  — | RAde bilansistatistika; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

IV lisa muudetakse järgmiselt.

a)

2. osa punkt 3.1 asendatakse järgmisega:

„3.1.

DSI „ECB_BSI1” määrab aegridade võtmed järgmistele andmetele:

—

RAde bilansistatistika;

| — | e-raha; |
| --- | --- |

—

e-raha;

| — | krediidiasutuste bilansistatistika; |
| --- | --- |

—

krediidiasutuste bilansistatistika;

| — | rahaturufondide bilansistatistika; |
| --- | --- |

—

rahaturufondide bilansistatistika;

| — | keskvalitsuse hoiused (kohustused) ning raha ja väärtpaberid; |
| --- | --- |

—

keskvalitsuse hoiused (kohustused) ning raha ja väärtpaberid;

| — | memokirjed; |
| --- | --- |

—

memokirjed;

| — | täiendav bilansikirjete statistika, mida RKPd esitavad Rahvusvahelisele Valuutafondile, kasutades EKP edastamisteenuseid; |
| --- | --- |

—

täiendav bilansikirjete statistika, mida RKPd esitavad Rahvusvahelisele Valuutafondile, kasutades EKP edastamisteenuseid;

| — | RAde laenud kolmandatele isikutele, mis on väärtpaberistatud ja müüdud; |
| --- | --- |

—

RAde laenud kolmandatele isikutele, mis on väärtpaberistatud ja müüdud;

| — | reservibaasi statistika; |
| --- | --- |

—

reservibaasi statistika;

| — | üldsumma suhtarvu andmed; |
| --- | --- |

—

üldsumma suhtarvu andmed;

| — | andmed laenude kohta kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele tegevusvaldkondade kaupa.” |
| --- | --- |

—

andmed laenude kohta kaupu ja mittefinantsteenuseid tootvatele ettevõtetele tegevusvaldkondade kaupa.”

| b) | 4. osa 3. jao tabel pealkirjaga „UNIT (ühik)” asendatakse järgmisega:
  „UNIT (ühik)







  BSI | Euroala liikmesriikide jaoks: eurot |
| --- | --- | --- |
| SSI | Euroala liikmesriikide jaoks: eurot
  Absoluutväärtustena esitatud andmeridade ja indeksite jaoks: PURE_NUMB
  Protsentidena esitatud andmeridade jaoks: PCT |
| OFI | Euroala liikmesriikide jaoks: eurot |
| MIR | Tegevusmahtude jaoks: eurot
  Intressimäärade jaoks: PCPA |
| SEC | Euroala liikmesriikide jaoks: eurot |
| PSS | Algühikute andmeridade jaoks (III lisa 13. osas tabelid 4, 5, 7 ja 8) ja koondumise suhtarvude andmeridade jaoks (III lisa 13. osa tabelid 8 ja 9): PURE_NUMB
  TARGET2 maksete väärtuse andmeridade jaoks (III lisa 13. osa tabel 8): eurot
  Osalevate liikmesriikide tehinguväärtuste andmeridade jaoks (III lisa 13. osa tabelid 6 ja 9): eurot |
| IVF | Euroala liikmesriikide jaoks: eurot” |

b)

4. osa 3. jao tabel pealkirjaga „UNIT (ühik)” asendatakse järgmisega:

„UNIT (ühik)

BSI

Euroala liikmesriikide jaoks: eurot

SSI

Euroala liikmesriikide jaoks: eurot

Absoluutväärtustena esitatud andmeridade ja indeksite jaoks: PURE_NUMB

Protsentidena esitatud andmeridade jaoks: PCT

OFI

Euroala liikmesriikide jaoks: eurot

MIR

Tegevusmahtude jaoks: eurot

Intressimäärade jaoks: PCPA

SEC

Euroala liikmesriikide jaoks: eurot

PSS

Algühikute andmeridade jaoks (III lisa 13. osas tabelid 4, 5, 7 ja 8) ja koondumise suhtarvude andmeridade jaoks (III lisa 13. osa tabelid 8 ja 9): PURE_NUMB

TARGET2 maksete väärtuse andmeridade jaoks (III lisa 13. osa tabel 8): eurot

Osalevate liikmesriikide tehinguväärtuste andmeridade jaoks (III lisa 13. osa tabelid 6 ja 9): eurot

IVF

Euroala liikmesriikide jaoks: eurot”

| 3. | V lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | 2. osa 1. jao lõike 3 punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Liigituses toimub muutusi mitmel põhjusel. Muutus vastaspoolte sektoriliigituses võib toimuda avaliku sektori asutuse üleminekul erasektorisse või äriühingute põhitegevuse muutumise tõttu ühinemiste/jagunemiste tulemusena.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

V lisa muudetakse järgmiselt.

a)

2. osa 1. jao lõike 3 punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Liigituses toimub muutusi mitmel põhjusel. Muutus vastaspoolte sektoriliigituses võib toimuda avaliku sektori asutuse üleminekul erasektorisse või äriühingute põhitegevuse muutumise tõttu ühinemiste/jagunemiste tulemusena.”

| b) | 3. osa 2. jao lõikesse 1 lisatakse punkt 4 järgmiselt:






  „4. | Andmeid laenu väärtuse vähendamise kohta laenu väärtpaberistamise ajal ja teenindatud laenude väärtuse vähendamise/kustutamise kohta esitatakse EKP-le võimaluste piires vastavalt tabelile 3 (25). |
| --- | --- | --- |

b)

3. osa 2. jao lõikesse 1 lisatakse punkt 4 järgmiselt:

„4.

Andmeid laenu väärtuse vähendamise kohta laenu väärtpaberistamise ajal ja teenindatud laenude väärtuse vähendamise/kustutamise kohta esitatakse EKP-le võimaluste piires vastavalt tabelile 3 (25).

| c) | 3. osa 2. jao lõike 2 punkt 5 asendatakse järgmisega:






  5. | Määrus võimaldab väärtpaberite hinna ümberhindamiseks vajalike andmete liigi ning nende andmete kogumise ja koostamise osas paindlikkust. RKPd võivad valida järgmiste meetodite vahel:
  —   rahaloomeasutuste korrigeerimise aruandlus: rahaloomeasutused esitavad iga kirje suhtes kohaldatava korrigeerimise, kajastades hindade muutustest tulenevaid väärtuste muutusi. RKPd, kes valivad selle meetodi, agregeerivad rahaloomeasutuste esitatud korrigeerimise andmete esitamiseks EKP-le;
  —   rahaloomeasutuste tehingute aruandlus: rahaloomeasutused koguvad kuu jooksul toimunud tehingud kokku ja esitavad RKP-le väärtpaberite ostu- ja müügiväärtuse. Netotehingute koostamine ja esitamine RKP-le on lubatav. RKPd, kes saavad tehinguandmeid, peavad arvutama „Ümberhindluskorrigeerimise” seisude, tehingute ja muu korrigeerimise vahena ning saatma ümberhindluskorrigeerimise EKP-le vastavalt käesolevale suunisele;
  —   väärtpaberite kaupa aruandlus: rahaloomeasutused esitavad RKPdele hoitavate väärtpaberite kohta väärtpaberite kaupa kogu asjakohase teabe, sh nominaalväärtus (st nimiväärtus), arvestuslik väärtus (st bilansiline väärtus), turuväärtus, ostud ja müügid. See teave võimaldab RKPdel saada täpseid andmeid EKP-le esitatava „Ümberhindluskorrigeerimise” kohta. See meetod sobib nende RKPdele, kes juba järgivad antud meetodit andmete kogumisel kohalikul tasandil. |
| --- | --- | --- |

c)

3. osa 2. jao lõike 2 punkt 5 asendatakse järgmisega:

5.

Määrus võimaldab väärtpaberite hinna ümberhindamiseks vajalike andmete liigi ning nende andmete kogumise ja koostamise osas paindlikkust. RKPd võivad valida järgmiste meetodite vahel:

—   rahaloomeasutuste korrigeerimise aruandlus: rahaloomeasutused esitavad iga kirje suhtes kohaldatava korrigeerimise, kajastades hindade muutustest tulenevaid väärtuste muutusi. RKPd, kes valivad selle meetodi, agregeerivad rahaloomeasutuste esitatud korrigeerimise andmete esitamiseks EKP-le;

—   rahaloomeasutuste tehingute aruandlus: rahaloomeasutused koguvad kuu jooksul toimunud tehingud kokku ja esitavad RKP-le väärtpaberite ostu- ja müügiväärtuse. Netotehingute koostamine ja esitamine RKP-le on lubatav. RKPd, kes saavad tehinguandmeid, peavad arvutama „Ümberhindluskorrigeerimise” seisude, tehingute ja muu korrigeerimise vahena ning saatma ümberhindluskorrigeerimise EKP-le vastavalt käesolevale suunisele;

—   väärtpaberite kaupa aruandlus: rahaloomeasutused esitavad RKPdele hoitavate väärtpaberite kohta väärtpaberite kaupa kogu asjakohase teabe, sh nominaalväärtus (st nimiväärtus), arvestuslik väärtus (st bilansiline väärtus), turuväärtus, ostud ja müügid. See teave võimaldab RKPdel saada täpseid andmeid EKP-le esitatava „Ümberhindluskorrigeerimise” kohta. See meetod sobib nende RKPdele, kes juba järgivad antud meetodit andmete kogumisel kohalikul tasandil.

| d) | III lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

d)

III lisa jäetakse välja.

| 4. | VI lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | 1. osa asendatakse järgmisega:
  „1.   OSA


  Tunnused statistilistel eesmärkidel koostatud rahaloomeasutuste nimekirja jaoks








  Tunnuse nimetus | Tunnuse kirjeldus | Staatus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| object_request | Sätestab rahaloomeasutuse (RA) ajakohastuste liigi ühena järgmistest määratletud väärtusest:
  mfi_req_new: teave uue RA kohta,
  mfi_req_mod: teave olemasoleva RA muudatuste kohta,
  mfi_req_del: teave olemasoleva RA kohta tuleb kustutada,
  mfi_req_merger: teave ühinemises osalevate asutuste kohta (26),
  mfi_req_realloc: soovitakse kustutatud mfi_id andmist uuele RA-le,
  mfi_req_mod_id_realloc: soovitakse olemasoleva RA mfi_id muutmist kustutatud RA tunnuskoodiks,
  mfi_req_mod_id_realloc: soovitakse olemasoleva RA mfi_id muutmist kustutatud RA tunnuskoodiks, | Kohustuslik |
| mfi_id | See on RA andmekogumi põhiosa, mis määratleb RA unikaalse tunnuskoodi, mis koosneb kahest osast: host ja id. Kahe osa väärtuste kombinatsioon peaks tagama, et mfi_id on RA jaoks unikaalne. | Kohustuslik |
| host | See tunnus määratleb RA registreerimisriigi, mis esitatakse kahemärgilise ISO riigikoodina. | Tunnuskoodi osana kohustuslik |
| id | See määratleb RA tunnuskoodi (ilma host kahemärgilise ISO riigikoodi eeslisandita) | Tunnuskoodi osana kohustuslik |
| name | See määratleb RA tervikliku registreeritud nime, sh äriühingu määratluse (st Plc, Ltd, SpA jne). | Kohustuslik |
| address | See määratleb RA asukoha üksikasjad ja koosneb neljast osast: postal_address, postal_box, postal_code ja city. | Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul |
| postal_address | See määratleb tänava ja majanumbri. | Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul |
| postal_box | See määratleb postiasutuse nimekasti kooskõlas riigi nimekasti tavadega. | Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul |
| postal_code | See määratleb postiindeksi kooskõlas riigi postisüsteemi tavadega. | Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul |
| city | See määratleb asukoha linna. | Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul |
| category | See määratleb RA liigi ning sellel võib olla üks järgmisest neljast määratletud väärtusest: central bank, credit institution, money market fund või other institution. | Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul |
| report | See osutab, kas RA esitab bilansistatistika kuuaruanded või mitte ja võib võtta ühe järgmistest kahest määratletud väärtusest, mis teineteist välistavad: i) true, kui RA suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid tervikuna, või ii) false, kui RA suhtes ei kohaldata aruandlusnõudeid tervikuna. | Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul |
| order_r | See osutab soovitud RAde järjestusele, kui ingliskeelset tähestiku järjekorda ei järgita. Numbrilised väärtused tuleb määrata igale RA-le tõusvas järjekorras. | Ei ole kohustuslik |
| head_of_branch | See osutab, et RA on välisriigi filiaal. Sellel võib olla üks järgmistest kolmest väärtusest: non_eu_head, eu_non_mfi_head ja eu_mfi_head. | Kohustuslik välisfiliaalidele |
| non_eu_head | See osutab, et peakontor on resident väljaspool ELi; see koosneb kahest osast: host ja name. | Kohustuslik välisfiliaalidele |
| eu_non_mfi_head | See osutab, et peakontor on ELi resident ja ei ole RA. See koosneb kahest osast: non_mfi_id (registreerimise riik ja tunnuskood) ja name (peakontori nimi). Mitte-RA tunnuskood võib olla kas OFI (muu finantsvahendaja) või kahemärgiline ISO riigikood, millele lisatakse sufiks vastavalt ESA 95 sektoriliigitusele. | Kohustuslik välisfiliaalidele |
| eu_mfi_head | See osutab, et peakontor on ELi resident ja RA. Selle tunnuse väärtuseks on mfi_id. | Kohustuslik välisfiliaalidele |
| sub-merger | Seda kasutatakse, kui aruandluses on mitmel asutusel ühinemisel sama jõustumise kuupäev, ja see koosneb neljast osast: date, comment, involved_mfi ja involved_non_mfi. | Kohustuslik ühinemiste puhul |
| involved_mfi | See osutab RA piiriülesele ühinemisele. Selle tunnuse väärtuseks on mfi_ref. | Kohustuslik piiriüleste ühinemiste puhul |
| involved_non_mfi | See osutab mitte-RA ühinemisele. Selle tunnuse väärtuseks on non_mfi_obj. | Kohustuslik ühinemiste puhul |
| mfi_ref | See osutab RA piiriülese ühinemise üksikasjadele ja koosneb kahest osast: mfi_id ja name. | Kohustuslik piiriüleste ühinemiste puhul |
| non_mfi_obj | See osutab mitte-RA RAga ühinemise üksikasjadele ja koosneb kahest osast: non_mfi_id ja name. | Kohustuslik ühinemiste puhul |
| non_mfi_id | See osutab mitte-RA RAga ühinemise üksikasjadele ja koosneb kahest osast: host ja id. | Kohustuslik ühinemiste puhul |

4.

VI lisa muudetakse järgmiselt.

a)

1. osa asendatakse järgmisega:

„1.   OSA

Tunnused statistilistel eesmärkidel koostatud rahaloomeasutuste nimekirja jaoks

Tunnuse nimetus

Tunnuse kirjeldus

Staatus

object_request

Sätestab rahaloomeasutuse (RA) ajakohastuste liigi ühena järgmistest määratletud väärtusest:

mfi_req_new: teave uue RA kohta,

mfi_req_mod: teave olemasoleva RA muudatuste kohta,

mfi_req_del: teave olemasoleva RA kohta tuleb kustutada,

mfi_req_merger: teave ühinemises osalevate asutuste kohta (26),

mfi_req_realloc: soovitakse kustutatud mfi_id andmist uuele RA-le,

mfi_req_mod_id_realloc: soovitakse olemasoleva RA mfi_id muutmist kustutatud RA tunnuskoodiks,

mfi_req_mod_id_realloc: soovitakse olemasoleva RA mfi_id muutmist kustutatud RA tunnuskoodiks,

Kohustuslik

mfi_id

See on RA andmekogumi põhiosa, mis määratleb RA unikaalse tunnuskoodi, mis koosneb kahest osast: host ja id. Kahe osa väärtuste kombinatsioon peaks tagama, et mfi_id on RA jaoks unikaalne.

Kohustuslik

host

See tunnus määratleb RA registreerimisriigi, mis esitatakse kahemärgilise ISO riigikoodina.

Tunnuskoodi osana kohustuslik

id

See määratleb RA tunnuskoodi (ilma host kahemärgilise ISO riigikoodi eeslisandita)

Tunnuskoodi osana kohustuslik

name

See määratleb RA tervikliku registreeritud nime, sh äriühingu määratluse (st Plc, Ltd, SpA jne).

Kohustuslik

address

See määratleb RA asukoha üksikasjad ja koosneb neljast osast: postal_address, postal_box, postal_code ja city.

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

postal_address

See määratleb tänava ja majanumbri.

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

postal_box

See määratleb postiasutuse nimekasti kooskõlas riigi nimekasti tavadega.

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

postal_code

See määratleb postiindeksi kooskõlas riigi postisüsteemi tavadega.

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

city

See määratleb asukoha linna.

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

category

See määratleb RA liigi ning sellel võib olla üks järgmisest neljast määratletud väärtusest: central bank, credit institution, money market fund või other institution.

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

report

See osutab, kas RA esitab bilansistatistika kuuaruanded või mitte ja võib võtta ühe järgmistest kahest määratletud väärtusest, mis teineteist välistavad: i) true, kui RA suhtes kohaldatakse aruandlusnõudeid tervikuna, või ii) false, kui RA suhtes ei kohaldata aruandlusnõudeid tervikuna.

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

order_r

See osutab soovitud RAde järjestusele, kui ingliskeelset tähestiku järjekorda ei järgita. Numbrilised väärtused tuleb määrata igale RA-le tõusvas järjekorras.

Ei ole kohustuslik

head_of_branch

See osutab, et RA on välisriigi filiaal. Sellel võib olla üks järgmistest kolmest väärtusest: non_eu_head, eu_non_mfi_head ja eu_mfi_head.

Kohustuslik välisfiliaalidele

non_eu_head

See osutab, et peakontor on resident väljaspool ELi; see koosneb kahest osast: host ja name.

Kohustuslik välisfiliaalidele

eu_non_mfi_head

See osutab, et peakontor on ELi resident ja ei ole RA. See koosneb kahest osast: non_mfi_id (registreerimise riik ja tunnuskood) ja name (peakontori nimi). Mitte-RA tunnuskood võib olla kas OFI (muu finantsvahendaja) või kahemärgiline ISO riigikood, millele lisatakse sufiks vastavalt ESA 95 sektoriliigitusele.

Kohustuslik välisfiliaalidele

eu_mfi_head

See osutab, et peakontor on ELi resident ja RA. Selle tunnuse väärtuseks on mfi_id.

Kohustuslik välisfiliaalidele

sub-merger

Seda kasutatakse, kui aruandluses on mitmel asutusel ühinemisel sama jõustumise kuupäev, ja see koosneb neljast osast: date, comment, involved_mfi ja involved_non_mfi.

Kohustuslik ühinemiste puhul

involved_mfi

See osutab RA piiriülesele ühinemisele. Selle tunnuse väärtuseks on mfi_ref.

Kohustuslik piiriüleste ühinemiste puhul

involved_non_mfi

See osutab mitte-RA ühinemisele. Selle tunnuse väärtuseks on non_mfi_obj.

Kohustuslik ühinemiste puhul

mfi_ref

See osutab RA piiriülese ühinemise üksikasjadele ja koosneb kahest osast: mfi_id ja name.

Kohustuslik piiriüleste ühinemiste puhul

non_mfi_obj

See osutab mitte-RA RAga ühinemise üksikasjadele ja koosneb kahest osast: non_mfi_id ja name.

Kohustuslik ühinemiste puhul

non_mfi_id

See osutab mitte-RA RAga ühinemise üksikasjadele ja koosneb kahest osast: host ja id.

Kohustuslik ühinemiste puhul

| b) | 2. osa jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

2. osa jäetakse välja.

| 5. | VII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osa asendatakse järgmisega:
  „1.   OSA



  Tunnused statistilistel eesmärkidel koostatud investeerimisfondide nimekirja aruandluse jaoks









  Tunnuse nimetus | Tunnuse kirjeldus | Staatus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| object_request | See tunnus määrab ajakohastatud investeerimisfondi (IF) liigi, millel võib olla kaheksa määratletud väärtust:
  if_req_new: teave uue IF kohta
  if_req_mod: teave IF muudatuste kohta
  if_req_del: teave kustutatava IF kohta
  if_req_merger: teave ühinemises osalevate asutuste kohta
  if_req_realloc (27): kustutatud if_id andmine uuele IF-le
  if_req_mod_id_realloc: IF if_id muutmine kustutatud IF tunnuskoodiks
  if_req_mod_id: if_id muutmine
  if_req_nav: teave puhasväärtuse (net asset value, NAV) kohta investeerimisfondide kaupa | Kohustuslik |
| If_confidentiality_flag | See tunnus osutab kogu kirje konfidentsiaalsuse staatusele. Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult kasutamiseks Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) poolt, mitte väljaspool seda) või C (konfidentsiaalne, ei või edastada EKPSis ega avalikkusele)
  Kui soovitakse ühe konkreetse tunnuse osalist konfidentsiaalsust, tuleb valida F | Kohustuslik |
| if_id | IF andmekogumi põhiosa, mis määrab IF unikaalse tunnuskoodi, mis koosneb kahest osast: host ja id. Kahe osa väärtuste kombinatsioon peaks tagama, et if_id on IF jaoks unikaalne. | Kohustuslik |
| host | Kahetäheline ISO riigikood riigi jaoks, kus IF on registreeritud, üks kahest if_id tunnuse osast, vt eespool | Tunnuskoodi osana kohustuslik |
| id | IF tunnuskood; üks kahest if_id tunnuse osast, vt eespool | Tunnuskoodi osana kohustuslik |
| name | IF terviklik registreeritud nimi, sh äriühingu määratlus (st Plc, Ltd, SpA jne). | Kohustuslik |
| address | IF või tema fondivalitseja asukoha üksikasjad; koosneb neljast osast (kui on): postal_address, postal_box, postal_code ja city. | Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul |
| postal_address | Tänava nimi ja majanumber | Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul |
| postal_box | Postiasutuse nimekast kooskõlas riigi nimekasti tavadega. | Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul |
| postal_code | Postiindeks kooskõlas riigi postisüsteemi tavadega. | Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul |
| city | Asukoha linn | Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul |
| management company name | IF fondivalitseja täielik registreeritud nimi. Kui selle kohta teave puudub, tuleb esitada väärtus not available (kui IF-l on fondivalitseja) või not applicable (kui IF-l ei ole fondivalitsejat) | Kohustuslik |
| management company name_confidentiality_flag | See tunnus osutab, kas teave haldaja nime kohta on konfidentsiaalne.
  Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele) | Kohustuslik |
| investment policy | Varade liik, millesse investeerimisportfell on peamiselt investeeritud. Võimalikud on seitse määratletud väärtust: bonds, equities, hedge, mixed, real estate, other või not available | |
| investment policy_confidentiality_flag | See tunnus osutab, kas teave investeerimispoliitika kohta on konfidentsiaalne
  Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele) | Kohustuslik |
| variability of the capital | See tunnus osutab IF õiguslikule vormile ja sellel võib olla kolm määratletud väärtust: open-end või closed-end või not available | Kohustuslik |
| variability of the capital_confidentiality_flag | See tunnus osutab, kas teave kapitali erinevuse kohta on konfidentsiaalne.
  Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele) | Kohustuslik |
| structure_1 | See tunnus määrab IF struktuuri ja sellel võib olla kolm määratletud väärtust: UCITS
   (28) või non-UCITS või not available | Kohustuslik |
| structure_1_confidentiality_flag | See tunnus osutab, kas teave tunnuse structure_1 kohta on konfidentsiaalne
  Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele) | Kohustuslik |
| structure_2 | Täpsem teave IF struktuuri kohta; üks üheteistkümnest määratletud väärtusest. Vt 2. osa allpool | Kohustuslik |
| structure_2_confidentiality_flag | See tunnus osutab, kas teave tunnuse structure_2 kohta on konfidentsiaalne
  Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele) | Kohustuslik |
| sub-fund | See tunnus osutab, kas IF on allfond; sellel võib olla üks neljast määratletud väärtusest: yes või no või not available või not applicable | Kohustuslik |
| sub-fund_confidentiality_flag | See tunnus osutab, kas teave tunnuse subfund kohta on konfidentsiaalne
  Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele) | Kohustuslik |
| ISIN codes | See tunnus määrab ISIN-koodid (29) iga investeerimisfondi iga aktsialiigi osas. See tunnus koosneb mitmest osast, sealhulgas järgmistest viidetest: ISIN_1, ISIN_2, ISIN_3, ISIN_4 ja ISIN_n. Esitada tuleb kõik kohaldatavad ISIN-koodid iga IF kohta. Kui aruandlus puudutab IFi, mille osas ISIN-koodid ei kehti, tuleb esitada 12-märgiline XXXXXXXXXXXX mõiste ISIN_1 osas | Kohustuslik |
| If_req_nav | See tunnus määratleb aruandluse IF puhasväärtuse teabe. See koosneb kahest osast: if_nav_value ja if_nav_date. Kui teave puudub, tuleb esitada väärtus not available. | Kohustuslik igal aastal |
| nav_confidentiality_flag | See tunnus osutab, kas teave puhasväärtuse kohta on konfidentsiaalne.
  Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele) | Kohustuslik |
| submerger | Seda tunnust kasutatakse, kui aruandluses on mitmel asutusel ühinemisel sama jõustumise kuupäev, ja see koosneb neljast osast: date, comment, involved_if ja involved_non_if | Kohustuslik ühinemiste puhul |
| involved_if | See osutab IF piiriülesele ühinemisele. Selle tunnuse väärtuseks on if_ref | Kohustuslik piiriüleste ühinemiste puhul |
| involved_non_if | See tunnus osutab mitte-IF ühinemisele IF-ga. Selle tunnuse väärtuseks on non_if_obj. | Kohustuslik ühinemiste puhul |
| if_ref | See tunnus osutab piiriülese ühinemise IF üksikasjadele ja koosneb kahest osast: if_id ja name | Mandatory for cross-border mergers |
| non_if_obj | See tunnus osutab IF-ga ühineva mitte-IF üksikasjadele ja koosneb kahest osast: non_if_id ja name | Kohustuslik ühinemiste puhul |
| non_if_id | See tunnus osutab IF-ga ühineva mitte-IF üksikasjadele ja koosneb kahest osast: host ja id | Kohustuslik ühinemiste puhul |
| free_text | Selgitused IF kohta | |

5.

VII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osa asendatakse järgmisega:

„1.   OSA

Tunnused statistilistel eesmärkidel koostatud investeerimisfondide nimekirja aruandluse jaoks

Tunnuse nimetus

Tunnuse kirjeldus

Staatus

object_request

See tunnus määrab ajakohastatud investeerimisfondi (IF) liigi, millel võib olla kaheksa määratletud väärtust:

if_req_new: teave uue IF kohta

if_req_mod: teave IF muudatuste kohta

if_req_del: teave kustutatava IF kohta

if_req_merger: teave ühinemises osalevate asutuste kohta

if_req_realloc (27): kustutatud if_id andmine uuele IF-le

if_req_mod_id_realloc: IF if_id muutmine kustutatud IF tunnuskoodiks

if_req_mod_id: if_id muutmine

if_req_nav: teave puhasväärtuse (net asset value, NAV) kohta investeerimisfondide kaupa

Kohustuslik

If_confidentiality_flag

See tunnus osutab kogu kirje konfidentsiaalsuse staatusele. Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult kasutamiseks Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) poolt, mitte väljaspool seda) või C (konfidentsiaalne, ei või edastada EKPSis ega avalikkusele)

Kui soovitakse ühe konkreetse tunnuse osalist konfidentsiaalsust, tuleb valida F

Kohustuslik

if_id

IF andmekogumi põhiosa, mis määrab IF unikaalse tunnuskoodi, mis koosneb kahest osast: host ja id. Kahe osa väärtuste kombinatsioon peaks tagama, et if_id on IF jaoks unikaalne.

Kohustuslik

host

Kahetäheline ISO riigikood riigi jaoks, kus IF on registreeritud, üks kahest if_id tunnuse osast, vt eespool

Tunnuskoodi osana kohustuslik

id

IF tunnuskood; üks kahest if_id tunnuse osast, vt eespool

Tunnuskoodi osana kohustuslik

name

IF terviklik registreeritud nimi, sh äriühingu määratlus (st Plc, Ltd, SpA jne).

Kohustuslik

address

IF või tema fondivalitseja asukoha üksikasjad; koosneb neljast osast (kui on): postal_address, postal_box, postal_code ja city.

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

postal_address

Tänava nimi ja majanumber

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

postal_box

Postiasutuse nimekast kooskõlas riigi nimekasti tavadega.

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

postal_code

Postiindeks kooskõlas riigi postisüsteemi tavadega.

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

city

Asukoha linn

Kohustuslik new- ja mod-taotluste puhul

management company name

IF fondivalitseja täielik registreeritud nimi. Kui selle kohta teave puudub, tuleb esitada väärtus not available (kui IF-l on fondivalitseja) või not applicable (kui IF-l ei ole fondivalitsejat)

Kohustuslik

management company name_confidentiality_flag

See tunnus osutab, kas teave haldaja nime kohta on konfidentsiaalne.

Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele)

Kohustuslik

investment policy

Varade liik, millesse investeerimisportfell on peamiselt investeeritud. Võimalikud on seitse määratletud väärtust: bonds, equities, hedge, mixed, real estate, other või not available

investment policy_confidentiality_flag

See tunnus osutab, kas teave investeerimispoliitika kohta on konfidentsiaalne

Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele)

Kohustuslik

variability of the capital

See tunnus osutab IF õiguslikule vormile ja sellel võib olla kolm määratletud väärtust: open-end või closed-end või not available

Kohustuslik

variability of the capital_confidentiality_flag

See tunnus osutab, kas teave kapitali erinevuse kohta on konfidentsiaalne.

Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele)

Kohustuslik

structure_1

See tunnus määrab IF struktuuri ja sellel võib olla kolm määratletud väärtust: UCITS
   (28) või non-UCITS või not available

Kohustuslik

structure_1_confidentiality_flag

See tunnus osutab, kas teave tunnuse structure_1 kohta on konfidentsiaalne

Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele)

Kohustuslik

structure_2

Täpsem teave IF struktuuri kohta; üks üheteistkümnest määratletud väärtusest. Vt 2. osa allpool

Kohustuslik

structure_2_confidentiality_flag

See tunnus osutab, kas teave tunnuse structure_2 kohta on konfidentsiaalne

Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele)

Kohustuslik

sub-fund

See tunnus osutab, kas IF on allfond; sellel võib olla üks neljast määratletud väärtusest: yes või no või not available või not applicable

Kohustuslik

sub-fund_confidentiality_flag

See tunnus osutab, kas teave tunnuse subfund kohta on konfidentsiaalne

Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele)

Kohustuslik

ISIN codes

See tunnus määrab ISIN-koodid (29) iga investeerimisfondi iga aktsialiigi osas. See tunnus koosneb mitmest osast, sealhulgas järgmistest viidetest: ISIN_1, ISIN_2, ISIN_3, ISIN_4 ja ISIN_n. Esitada tuleb kõik kohaldatavad ISIN-koodid iga IF kohta. Kui aruandlus puudutab IFi, mille osas ISIN-koodid ei kehti, tuleb esitada 12-märgiline XXXXXXXXXXXX mõiste ISIN_1 osas

Kohustuslik

If_req_nav

See tunnus määratleb aruandluse IF puhasväärtuse teabe. See koosneb kahest osast: if_nav_value ja if_nav_date. Kui teave puudub, tuleb esitada väärtus not available.

Kohustuslik igal aastal

nav_confidentiality_flag

See tunnus osutab, kas teave puhasväärtuse kohta on konfidentsiaalne.

Valida tuleb üks kolmest antud väärtusest: F (vaba, mittekonfidentsiaalne), N (konfidentsiaalne, võib edastada ainult EKPS-le kasutamiseks) või C (konfidentsiaalne; ei või edastada EKPS-le ega avalikkusele)

Kohustuslik

submerger

Seda tunnust kasutatakse, kui aruandluses on mitmel asutusel ühinemisel sama jõustumise kuupäev, ja see koosneb neljast osast: date, comment, involved_if ja involved_non_if

Kohustuslik ühinemiste puhul

involved_if

See osutab IF piiriülesele ühinemisele. Selle tunnuse väärtuseks on if_ref

Kohustuslik piiriüleste ühinemiste puhul

involved_non_if

See tunnus osutab mitte-IF ühinemisele IF-ga. Selle tunnuse väärtuseks on non_if_obj.

Kohustuslik ühinemiste puhul

if_ref

See tunnus osutab piiriülese ühinemise IF üksikasjadele ja koosneb kahest osast: if_id ja name

Mandatory for cross-border mergers

non_if_obj

See tunnus osutab IF-ga ühineva mitte-IF üksikasjadele ja koosneb kahest osast: non_if_id ja name

Kohustuslik ühinemiste puhul

non_if_id

See tunnus osutab IF-ga ühineva mitte-IF üksikasjadele ja koosneb kahest osast: host ja id

Kohustuslik ühinemiste puhul

free_text

Selgitused IF kohta

| b) | 3. osa jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

3. osa jäetakse välja.

| 6. | VIII lisa muudetakse järgmiselt.






  a) | 1. osas asendatakse tunnuse „ISIN codes” kirjeldus järgmisega:
  „See tunnus määratleb kõikide FVC poolt emiteeritud väärtpaberite ISIN-koodid (30). See tunnus koosneb mitmest osast, sealhulgas järgmistest viidetest: ISIN_1, ISIN_2, ISIN_3, ISIN_4 ja ISIN_n. Aruandluse miinimumnõudeks on vähemalt ühe ISIN-koodi (ISIN_1) esitamine. Kui aruandlus puudutab FVCd, mille osas ISIN-koodid ei kehti, tuleb esitada 12-märgiline XXXXXXXXXXXX mõiste ISIN_1 osas. |
| --- | --- | --- |

6.

VIII lisa muudetakse järgmiselt.

a)

1. osas asendatakse tunnuse „ISIN codes” kirjeldus järgmisega:

„See tunnus määratleb kõikide FVC poolt emiteeritud väärtpaberite ISIN-koodid (30). See tunnus koosneb mitmest osast, sealhulgas järgmistest viidetest: ISIN_1, ISIN_2, ISIN_3, ISIN_4 ja ISIN_n. Aruandluse miinimumnõudeks on vähemalt ühe ISIN-koodi (ISIN_1) esitamine. Kui aruandlus puudutab FVCd, mille osas ISIN-koodid ei kehti, tuleb esitada 12-märgiline XXXXXXXXXXXX mõiste ISIN_1 osas.

| b) | 2. osa jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

2. osa jäetakse välja.

---

(1)  Ümberliigituskorrigeerimine tuleb edastada EKP-le kõikide lahtrite osas; ümberhindluskorrigeerimine ainult # märgiga lahtrite osas.

(2)  Selle tabeli osas tuleb EKP-le edastada ainult ümberliigituskorrigeerimise andmed.

(3)  Ümberliigituskorrigeerimist kohaldatakse ainult lahtrite 568 kuni 613 osas; väärtuse vähendamise korrigeerimine kehtib kõigele.”

(4)  Kesksed tehingupooled.

(5)  Füüsilisest isikust ettevõtjad/juriidilise isiku õigusteta ühingud.

(6)  Sole proprietors/unincorporated partnerships.

(7)  ELT L 250, 2.10.2003, lk 10.”

(8)  Rahaloomeasutuste bilansis hoiuseid ja laene varade ja kohustuste poolel ei eristata. Selle asemel loetakse kõiki rahaloomeasutustes hoiustatud või neile laenatud mittekaubeldavaid summasid (= kohustused) hoiusteks ja kõiki rahaloomeasutuste poolt hoiustatud või neilt laenatud summasid (= varad) laenudeks. Seevastu ESA 95 eristab neid selle põhjal, kelle algatusel tehing toimub. Kui laenuvõtja teeb algatuse, tuleb tehinguline finantsvoog liigitada laenuks. Kui laenuandja teeb algatuse, tuleb tehinguline finantsvoog liigitada hoiuseks.”

(9)  „Muud vääringud” osutab kõigile ülejäänud vääringutele, kaasa arvatud mitteosalevate liikmesriikide vääringud.”

(10)  ESA 95 kategooria F.33.

(11)  ESA 95 kategooria F.511.

(12)  RKPde puhul blokk A ja BISi puhul blokk B.”

(13)  Tabelis toodud liikide kohta esitatakse aastapõhine kokkulepitud intressimäär (annualised agreed rate, AAR) või kitsalt määratletud efektiivne intressimäär (narrowly defined effective rate, NDER). AAR/DNER esitatakse koos uue tegevuse mahuga, kui tabelis on märgitud sõna „summa”.

Samas on stardilaenude ja arvelduskrediitide, tavalise ja pikendatud krediitkaardivõla puhul uue tegevuse maht võrdne bilansiseisuga.

Näitajad 24–29 arvutatakse määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) II lisa liite 2 näitajate 37–54 põhjal. Intressimäärad arvutatakse määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) II lisa liite 2 vastavate näitajate kaalutud keskmisena, kusjuures uue tegevuse maht on määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) II lisa liite 2 vastavate näitajate summa.

(14)  Tabelis toodud liikide kohta esitatakse aastapõhine kokkulepitud intressimäär (annualised agreed rate, AAR) või kitsalt määratletud efektiivne intressimäär (narrowly defined effective rate, NDER). AAR/DNER esitatakse koos uue tegevuse mahuga, kui tabelis on märgitud sõna „summa”.

Samas on stardilaenude ja arvelduskrediitide, tavalise ja pikendatud krediitkaardivõla puhul uue tegevuse maht võrdne bilansiseisuga.

Näitajad 86 ja 87 arvutatakse määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) II lisa liite 2 näitajate 12, 23, 32 ja 36 põhjal, bilansiseisud stardilaenu ja arvelduskrediidi, tavalise ja pikendatud krediitkaardivõla osas määruse (EÜ) nr 25/2009 (EKP/2008/32) põhjal. Intressimäärad arvutatakse määruse (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18) II lisa liite 2 vastavate näitajate kaalutud keskmisena, võttes tavalise krediitkaardivõla puhul aluseks nullprotsendise intressimäära. Näitajate 86 ja 87 eesmärgiks on varem määruses (EÜ) nr 63/2002 (EKP/2001/18), st enne määruse (EÜ) nr 290/2009 (EKP/2009/7) jõustumist, määratletud näitajate 12 ja 23 („arvelduskrediit”) jätkamine.”

(15)  Perioodi lõpp.”

(16)  Alates 2010. aasta lõpu vaatlusperioodist (andmete edastamine aastal 2011).

(17)  Keskpanga poolt krediidiasutusele antud laenu kogumaht, mis on tagasi makstud lühema perioodi jooksul kui üks tööpäev. See on päevasisese arvelduslaenu seisude või päevasisese laenuvõimaluse kasutuse päevaste maksimumväärtuste keskmine kõikide krediidiasutuste kohta kokku. Keskmise hulka arvatakse hoidmisperioodi kõik päevad, k.a nädalavahetused ja pangapühad.

(18)  Juhul kui mitterahaloomeasutusel on mitu kontot, võetakse arvesse kõik kontod eraldi.

(19)  Alates 2010. aasta lõpu vaatlusperioodist (andmete edastamine aastal 2011).

(20)  Iga asutus võetakse arvesse üks kord, olenemata tema harukontorite arvust riigis. Asutuste alaliigid on üksteise suhtes välistavad. Asutuste koguarv on kõikide alaliikide koguarv. Asutused hõlmatakse alates nende kohta esitatud esimesest aruandlusest EKP-le rahaloomeasutuste statistika eesmärgil.

(21)  Alates 2010. aasta teise kvartali lõpu vaatlusperioodist (andmete edastamine aastal 2011).

(22)  ELT L 237, 8.9.2007, lk 1.

(23)  ELT L 18, 23.1.2006, lk 1.”

(24)  Perioodi lõpp, algsed ühikud.”

(25)  Rahaloomeasutuse poolt teenindatavaid laene võidakse kustutada / nende väärtust vähendada seetõttu, et laene kajastatakse endiselt rahaloomeasutuse eraldi bilansis või kontserni konsolideeritud bilansis, mille põhjal edastatakse laenu teenindamise andmed RKPdele. Samuti võidakse laene kustutada / nende väärtust vähendada juhul, kui laenu teenindaja peab investorlepingute täitmiseks takistatud tagasimaksevõimalustega laenu jääki vähendama.”

(26)  Ühinemised on alati riigisisesed, kui ei ole selgesõnaliselt osutatud teisiti.”

(27)  Ühinemised on alati riigisisesed, kui ei ole selgesõnaliselt osutatud teisiti.

(28)  Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiiv 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3).

(29)  Rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber: väärtpaberiemissiooni unikaalne tunnuskood, mis koosneb 12 tähtnumbrilisest märgist.”

(30)  Rahvusvaheline väärtpaberite identifitseerimisnumber: väärtpaberiemissiooni unikaalne tunnuskood, mis koosneb 12 tähtnumbrilisest märgist.”

---

IV EÜ asutamislepingu, ELi lepingu ja Euratomi asutamislepingu kohaselt enne 1. detsembrit 2009 vastu võetud õigusaktid

| 21.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 16/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 16/48

---

KOMISJONI OTSUS,

28. oktoober 2009,

(riigiabi C 29/06 kohta) milles käsitletakse Itaalia antud abi kalandussektori ühisettevõtete ja nende ühenduste ümberkorraldamiseks

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 8040 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/35/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles vastavalt osutatud artiklile kutsunud huvitatud isikuid üles märkusi esitama,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | Itaalia teatas 17. oktoobri 2002. aasta kirjas komisjonile 18. mai 2001. aasta seadusandlikust dekreedist nr 226 (18. mai 2001. aasta dekreet), märkides, et dekreedi artiklites 7 ja 8 sätestatud meetmed on ellu viidud. |
| --- | --- |

(1)

Itaalia teatas 17. oktoobri 2002. aasta kirjas komisjonile 18. mai 2001. aasta seadusandlikust dekreedist nr 226 (18. mai 2001. aasta dekreet), märkides, et dekreedi artiklites 7 ja 8 sätestatud meetmed on ellu viidud.

| (2) | Kõnealuse dekreedi artiklis 8 on sätestatud riigiabisüsteem kalandussektori ühisettevõtete ja nende ühenduste ümberkorraldamiseks. Vastavalt artiklile 8 laieneb Fondo centrale per il credito peschereccio (kalandussektori toetuste keskfond) toetus tegevuse ümberkorralduskavadele, mis on sätestatud 17. veebruari 1982. aasta seaduse nr 41 (seadus nr 41/1982) (kalandus- ja akvakultuurisektoris ning selle sektori toodete töötlemise ja müügiga tegelevate ühisettevõtete ja nende ühenduste kohta) artikli 11 lõikes 8. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse dekreedi artiklis 8 on sätestatud riigiabisüsteem kalandussektori ühisettevõtete ja nende ühenduste ümberkorraldamiseks. Vastavalt artiklile 8 laieneb Fondo centrale per il credito peschereccio (kalandussektori toetuste keskfond) toetus tegevuse ümberkorralduskavadele, mis on sätestatud 17. veebruari 1982. aasta seaduse nr 41 (seadus nr 41/1982) (kalandus- ja akvakultuurisektoris ning selle sektori toodete töötlemise ja müügiga tegelevate ühisettevõtete ja nende ühenduste kohta) artikli 11 lõikes 8.

| (3) | Arvestades, et Itaalia teatas meetme elluviimisest, registreeriti see ebaseadusliku abina nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 [nüüd artikkel 88] kohaldamiseks) (1) artikli 1 punkti f tähenduses. |
| --- | --- |

(3)

Arvestades, et Itaalia teatas meetme elluviimisest, registreeriti see ebaseadusliku abina nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 [nüüd artikkel 88] kohaldamiseks) (1) artikli 1 punkti f tähenduses.

| (4) | Itaalialt paluti mitmel korral lisateavet. 20. jaanuari 2005. aasta kirjaga K(2005) 161 saatis komisjon Itaaliale ka teabe esitamise korralduse vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõikele 3. Itaalia vastas korraldusele 3. märtsi 2005. aasta kirjaga. Seejärel sai komisjon 12. juulil 2005 veel ühe kirja. |
| --- | --- |

(4)

Itaalialt paluti mitmel korral lisateavet. 20. jaanuari 2005. aasta kirjaga K(2005) 161 saatis komisjon Itaaliale ka teabe esitamise korralduse vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõikele 3. Itaalia vastas korraldusele 3. märtsi 2005. aasta kirjaga. Seejärel sai komisjon 12. juulil 2005 veel ühe kirja.

| (5) | Seoses kahtlustega kõnealuse abikava ühisturuga kokkusobivuse suhtes otsustas komisjon algatada EÜ asutamislepingu artiklis 93 [nüüd artikkel 88] sätestatud ametliku uurimismenetluse. Komisjon teavitas Itaaliat sellest otsusest 22. juuni 2006. aasta kirjas K(2006) 2312 (2). |
| --- | --- |

(5)

Seoses kahtlustega kõnealuse abikava ühisturuga kokkusobivuse suhtes otsustas komisjon algatada EÜ asutamislepingu artiklis 93 [nüüd artikkel 88] sätestatud ametliku uurimismenetluse. Komisjon teavitas Itaaliat sellest otsusest 22. juuni 2006. aasta kirjas K(2006) 2312 (2).

| (6) | Itaalia edastas oma märkused 14. septembri ja 31. oktoobri 2006. aasta kirjades. |
| --- | --- |

(6)

Itaalia edastas oma märkused 14. septembri ja 31. oktoobri 2006. aasta kirjades.

2.   KIRJELDUS

| (7) | Nagu eespool osutatud, tahetakse 18. mai 2001. aasta dekreediga laiendada Fondo centrale per il credito peschereccio (kalandussektori toetuste keskfond) antavaid toetusi kalandussektori ühisettevõtete ja nende ühenduste tegevuse ümberkorraldamisele, nagu on sätestatud seaduse nr 41/1982 artikli 11 lõikes 8. |
| --- | --- |

(7)

Nagu eespool osutatud, tahetakse 18. mai 2001. aasta dekreediga laiendada Fondo centrale per il credito peschereccio (kalandussektori toetuste keskfond) antavaid toetusi kalandussektori ühisettevõtete ja nende ühenduste tegevuse ümberkorraldamisele, nagu on sätestatud seaduse nr 41/1982 artikli 11 lõikes 8.

| (8) | 18. mai 2001. aasta dekreet on seadusesäte, millega nähakse selle kehtima hakkamisest alates ette põllumajandusministeeriumi 10. veebruari 1998. aasta dekreediga (edaspidi „10. veebruari 1998. aasta dekreet”) (millega kehtestatakse seaduse nr 41/1982 artikli 11 lõike 8b rakenduseeskirjad) ette nähtud abi rahastamine. |
| --- | --- |

(8)

18. mai 2001. aasta dekreet on seadusesäte, millega nähakse selle kehtima hakkamisest alates ette põllumajandusministeeriumi 10. veebruari 1998. aasta dekreediga (edaspidi „10. veebruari 1998. aasta dekreet”) (millega kehtestatakse seaduse nr 41/1982 artikli 11 lõike 8b rakenduseeskirjad) ette nähtud abi rahastamine.

| (9) | 10. veebruari 1998. aasta dekreedis kirjeldatakse abikava järgmiselt:






  — | tagastamatut abi antakse kuni 40 % ulatuses abikõlblikest kuludest või sooduslaenuna kuni 85 % ulatuses nimetatud kuludest; |
| --- | --- | --- |

(9)

10. veebruari 1998. aasta dekreedis kirjeldatakse abikava järgmiselt:

—

tagastamatut abi antakse kuni 40 % ulatuses abikõlblikest kuludest või sooduslaenuna kuni 85 % ulatuses nimetatud kuludest;

| — | ümberkorralduskava eesmärk peab olema ühisettevõtte saneerimine ning majandusliku ja rahalise tõhususe suurendamine; |
| --- | --- |

—

ümberkorralduskava eesmärk peab olema ühisettevõtte saneerimine ning majandusliku ja rahalise tõhususe suurendamine;

| — | abikõlblikud kulud hõlmavad järgmist: ümberkorralduskava planeerimist ja rakendamist; tootmise kaasajastamist, laiendamist ja ümberkorraldamist käitiste, seadmete ja kinnisvara osas ettevõtete parendamise ja ennistamise programmi alusel, mille eesmärk on töö tõhustamine ja konkurentsivõime suurendamine; varalise kahju korvamist, mis tuleneb tegevuse lõpetamisest ning põhivara kulumi täies ulatuses mitte mahaarvestamisest või tootmisprotsessis mittekasutatavate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kulumi rahastamisest; koolituste organiseerimist; äriühingute ühendamise ja asutamisega seotud kulusid, mis tekivad seoses sellega, et töötajaid julgustatakse omandama ettevõtte tegevusi või ettevõtte osasid, mis jäävad ümberkorraldamisprotsessist välja; kulusid seoses koondamistasude ja ennetähtaegselt pensionile jäämise toetuste maksmisega ning vabatahtliku töölt lahkumise kompenseerimisega; finantsilise ja kapitali tasakaalu taastamist tänu võlgade mahakandmisele, mis tekkisid ümberkorralduskava vastuvõtmisele eelnenud aastate kahjumist. |
| --- | --- |

—

abikõlblikud kulud hõlmavad järgmist: ümberkorralduskava planeerimist ja rakendamist; tootmise kaasajastamist, laiendamist ja ümberkorraldamist käitiste, seadmete ja kinnisvara osas ettevõtete parendamise ja ennistamise programmi alusel, mille eesmärk on töö tõhustamine ja konkurentsivõime suurendamine; varalise kahju korvamist, mis tuleneb tegevuse lõpetamisest ning põhivara kulumi täies ulatuses mitte mahaarvestamisest või tootmisprotsessis mittekasutatavate materiaalsete ja mittemateriaalsete varade kulumi rahastamisest; koolituste organiseerimist; äriühingute ühendamise ja asutamisega seotud kulusid, mis tekivad seoses sellega, et töötajaid julgustatakse omandama ettevõtte tegevusi või ettevõtte osasid, mis jäävad ümberkorraldamisprotsessist välja; kulusid seoses koondamistasude ja ennetähtaegselt pensionile jäämise toetuste maksmisega ning vabatahtliku töölt lahkumise kompenseerimisega; finantsilise ja kapitali tasakaalu taastamist tänu võlgade mahakandmisele, mis tekkisid ümberkorralduskava vastuvõtmisele eelnenud aastate kahjumist.

| (10) | Itaalia selgitas 3. mai 2005. aasta kirjas, et abi on mõeldud ühisettevõtetele, mis on ühenduse õiguse tähenduses väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, ning et abi antakse ümberkorraldamiseks kuluva aja jooksul ja samale ettevõttele antakse seda ainult üks kord. |
| --- | --- |

(10)

Itaalia selgitas 3. mai 2005. aasta kirjas, et abi on mõeldud ühisettevõtetele, mis on ühenduse õiguse tähenduses väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, ning et abi antakse ümberkorraldamiseks kuluva aja jooksul ja samale ettevõttele antakse seda ainult üks kord.

| (11) | Itaalia sõnul on abikava piiramatu kestusega. Piiranguid ei ole kehtestatud ei 10. veebruari 1998. aasta dekreedis ega 18. mai 2001. aasta dekreedis. Lisaks märkis Itaalia 12. juuli 2005. aasta kirjas selgesõnaliselt, et dekreedi sätted jäävad jõusse ja neid võib järgnevatel aastatel rakendada. |
| --- | --- |

(11)

Itaalia sõnul on abikava piiramatu kestusega. Piiranguid ei ole kehtestatud ei 10. veebruari 1998. aasta dekreedis ega 18. mai 2001. aasta dekreedis. Lisaks märkis Itaalia 12. juuli 2005. aasta kirjas selgesõnaliselt, et dekreedi sätted jäävad jõusse ja neid võib järgnevatel aastatel rakendada.

| (12) | Komisjon ei ole saanud teavet selle kohta, millise summa ulatuses on tegelikult toetusi antud. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon ei ole saanud teavet selle kohta, millise summa ulatuses on tegelikult toetusi antud.

3.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (13) | Komisjon leidis, et riigiabi kava oli ebaseaduslik abikava määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses, st uus abikava kehtestati vastuolus kohustusega teavitada sellest eelnevalt komisjoni. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon leidis, et riigiabi kava oli ebaseaduslik abikava määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses, st uus abikava kehtestati vastuolus kohustusega teavitada sellest eelnevalt komisjoni.

| (14) | Enne komisjoni esialgset analüüsi toimunud kirjavahetuses väitis Itaalia, et kõnealune abikava ei olnud uus, vaid numbri all NN 24/98 uuritud abikava laiendamine, mida komisjon pidas ühisturuga kokkusobivaks (11. märtsi 1999. aasta kiri SG (99) D/1851). |
| --- | --- |

(14)

Enne komisjoni esialgset analüüsi toimunud kirjavahetuses väitis Itaalia, et kõnealune abikava ei olnud uus, vaid numbri all NN 24/98 uuritud abikava laiendamine, mida komisjon pidas ühisturuga kokkusobivaks (11. märtsi 1999. aasta kiri SG (99) D/1851).

| (15) | Komisjon ei jaganud Itaalia seisukohta, kuigi oli varem teinud positiivse otsuse abikava NN 24/98 kohta, mis käsitles 10. veebruari 1998. aasta dekreedis sätestatud abikava. Abimeede, mida komisjon analüüsis, käsitles siiski ümberkorralduskavade elluviimist ajavahemikus 1997–1999 ning 11. märtsi 1999. aasta otsusega juhtis komisjon Itaalia ametiasutuste tähelepanu asjaolule, et komisjoni tuleb vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 teavitada abimeetme refinantseerimise, laiendamise või muutmise kavatsustest. Sellest lähtudes leidis komisjon, et 18. mai 2001. aasta dekreet kujutab endast kõnealuse abimeetme uut rakendamist või refinantseerimist Fondo centrale per il credito peschereccio kaudu. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon ei jaganud Itaalia seisukohta, kuigi oli varem teinud positiivse otsuse abikava NN 24/98 kohta, mis käsitles 10. veebruari 1998. aasta dekreedis sätestatud abikava. Abimeede, mida komisjon analüüsis, käsitles siiski ümberkorralduskavade elluviimist ajavahemikus 1997–1999 ning 11. märtsi 1999. aasta otsusega juhtis komisjon Itaalia ametiasutuste tähelepanu asjaolule, et komisjoni tuleb vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 teavitada abimeetme refinantseerimise, laiendamise või muutmise kavatsustest. Sellest lähtudes leidis komisjon, et 18. mai 2001. aasta dekreet kujutab endast kõnealuse abimeetme uut rakendamist või refinantseerimist Fondo centrale per il credito peschereccio kaudu.

| (16) | Teisalt teatas Itaalia 12. märtsi 2003. aasta kirjas komisjonile, et nüüd on meetme rakendamise volitused antud maakondadele, mitte ministeeriumile, ning et seetõttu on Fondo centrale per il credito peschereccio vahendid maakondadele üle antud. Itaalia lisas 1. juuli 2004. aasta kirjale kaks kirja Sitsiilia ja Apuulia maakondadelt, milles käsitletakse kõnealuse abikava raames rakendatud abimeetmeid: Sitsiilia 19. juuni 2004. aasta kirjas teatati, et kõnealune meede viidi ellu maakonna kalandusministri 3. detsembri 2003. aasta dekreediga nr 158 ning Apuulia 19. mai 2004. aasta kirjas teatati, et meede viidi ellu maakonnale 2001. aastal edastatud toimiku alusel; lisaks väideti Apuulia kirjas, et 2003. aasta rahalised vahendid saadi alles aasta lõpus. Itaalia ei andnud siiski mingit teavet abikava raames kasutatud vahendite suuruse kohta. Igal juhul kinnitasid need kirjad, et maakonnad tegid osa vahenditest kättesaadavaks vastavalt 18. mai 2001. aasta dekreedi artiklile 8, mis tähendab seda, et abikava viidi tegelikult ellu. |
| --- | --- |

(16)

Teisalt teatas Itaalia 12. märtsi 2003. aasta kirjas komisjonile, et nüüd on meetme rakendamise volitused antud maakondadele, mitte ministeeriumile, ning et seetõttu on Fondo centrale per il credito peschereccio vahendid maakondadele üle antud. Itaalia lisas 1. juuli 2004. aasta kirjale kaks kirja Sitsiilia ja Apuulia maakondadelt, milles käsitletakse kõnealuse abikava raames rakendatud abimeetmeid: Sitsiilia 19. juuni 2004. aasta kirjas teatati, et kõnealune meede viidi ellu maakonna kalandusministri 3. detsembri 2003. aasta dekreediga nr 158 ning Apuulia 19. mai 2004. aasta kirjas teatati, et meede viidi ellu maakonnale 2001. aastal edastatud toimiku alusel; lisaks väideti Apuulia kirjas, et 2003. aasta rahalised vahendid saadi alles aasta lõpus. Itaalia ei andnud siiski mingit teavet abikava raames kasutatud vahendite suuruse kohta. Igal juhul kinnitasid need kirjad, et maakonnad tegid osa vahenditest kättesaadavaks vastavalt 18. mai 2001. aasta dekreedi artiklile 8, mis tähendab seda, et abikava viidi tegelikult ellu.

| (17) | Lisaks leidis komisjon, et kui vaidlusalune abikava oli juba varem olemas, nagu väitis Itaalia, ja 18. mai 2001. aasta dekreediga seda kava ei muudetud, sai teatatud abikavast uus abikava 1. juulil 2001. |
| --- | --- |

(17)

Lisaks leidis komisjon, et kui vaidlusalune abikava oli juba varem olemas, nagu väitis Itaalia, ja 18. mai 2001. aasta dekreediga seda kava ei muudetud, sai teatatud abikavast uus abikava 1. juulil 2001.

| (18) | Tegelikult kiideti see abikava heaks, lähtudes kalandus- ja akvakultuurisektori riigiabi kontrollimise suunistest (3) (1997. aasta kalandussuunised), mille komisjon võttis vastu 1997. aastal. |
| --- | --- |

(18)

Tegelikult kiideti see abikava heaks, lähtudes kalandus- ja akvakultuurisektori riigiabi kontrollimise suunistest (3) (1997. aasta kalandussuunised), mille komisjon võttis vastu 1997. aastal.

| (19) | 1. jaanuaril 2001 asendati nimetatud kalandussuunised kalandus- ja akvakultuurisektori riigiabi kontrollimise suunistega (2001. aasta kalandussuunised) (4). 21. detsembri 2000. aasta kirjas tegi komisjon vastavalt 2001. aasta kalandussuuniste punktile 3.2 asjakohaste meetmete mehhanismi raames ettepaneku, et liikmesriigid muudaksid olemasolevaid kalandussektoris antava abi kavasid hiljemalt 1. juuliks 2001. Liikmesriikidel paluti hiljemalt 1. märtsiks 2001 kirjalikult kinnitada, et nad nõustuvad selle ettepanekuga. Täpsustati, et kui liikmesriik jätab vastamata, eeldab komisjon punkti 3.2 kolmanda lõigu alusel, et asjaomane liikmesriik on ettepanekutega nõus. Teisalt on 2001. aasta kalandussuuniste punktis 3.4 öeldud, et ebaseaduslikku abi hinnatakse vastavalt abiprogrammi käivitanud haldusakti jõustumise ajal kehtinud suunistele. Itaalia ei vastanud komisjoni 21. detsembri 2000. aasta kirjale. Komisjon juhtis 7. mai 2001. aasta kirjas Itaalia tähelepanu kõnealusele kirjale, teatades, et kuna Itaalia ei ole nimetatud kuupäevaks oma vastuseisu kirjalikult väljendanud, eeldab komisjon, et Itaalia on nõus ettepanekuga asjakohaste meetmete kohta. Seega asus komisjon seisukohale, et Itaalia on ettepanekuga nõus ning et olemasolevaid abikavasid muudetakse hiljemalt 1. juuliks 2001. |
| --- | --- |

(19)

1. jaanuaril 2001 asendati nimetatud kalandussuunised kalandus- ja akvakultuurisektori riigiabi kontrollimise suunistega (2001. aasta kalandussuunised) (4). 21. detsembri 2000. aasta kirjas tegi komisjon vastavalt 2001. aasta kalandussuuniste punktile 3.2 asjakohaste meetmete mehhanismi raames ettepaneku, et liikmesriigid muudaksid olemasolevaid kalandussektoris antava abi kavasid hiljemalt 1. juuliks 2001. Liikmesriikidel paluti hiljemalt 1. märtsiks 2001 kirjalikult kinnitada, et nad nõustuvad selle ettepanekuga. Täpsustati, et kui liikmesriik jätab vastamata, eeldab komisjon punkti 3.2 kolmanda lõigu alusel, et asjaomane liikmesriik on ettepanekutega nõus. Teisalt on 2001. aasta kalandussuuniste punktis 3.4 öeldud, et ebaseaduslikku abi hinnatakse vastavalt abiprogrammi käivitanud haldusakti jõustumise ajal kehtinud suunistele. Itaalia ei vastanud komisjoni 21. detsembri 2000. aasta kirjale. Komisjon juhtis 7. mai 2001. aasta kirjas Itaalia tähelepanu kõnealusele kirjale, teatades, et kuna Itaalia ei ole nimetatud kuupäevaks oma vastuseisu kirjalikult väljendanud, eeldab komisjon, et Itaalia on nõus ettepanekuga asjakohaste meetmete kohta. Seega asus komisjon seisukohale, et Itaalia on ettepanekuga nõus ning et olemasolevaid abikavasid muudetakse hiljemalt 1. juuliks 2001.

| (20) | Euroopa Ühenduste Kohtu praktika näeb ette, et kui sätestatakse uued suunised ja liikmesriigid võtavad need vastu, tähendab asjakohaste meetmetega nõustumine seda, et olemasolev abikava muudetakse uueks abikavaks. Olemasolevat abikava tuleb kohandada vastavalt asjakohastele meetmetele või muuta see uueks abikavaks ning sellest eelnevalt komisjonile teatada (5). |
| --- | --- |

(20)

Euroopa Ühenduste Kohtu praktika näeb ette, et kui sätestatakse uued suunised ja liikmesriigid võtavad need vastu, tähendab asjakohaste meetmetega nõustumine seda, et olemasolev abikava muudetakse uueks abikavaks. Olemasolevat abikava tuleb kohandada vastavalt asjakohastele meetmetele või muuta see uueks abikavaks ning sellest eelnevalt komisjonile teatada (5).

| (21) | Seega tühistati 2001. aasta kalandussuuniste sätetega, mille Itaalia heaks kiitis, abikava suhtes varem antud load, mis ei langenud nimetatud suunistega kokku, ning liigitati see uueks abikavaks. See oli nii ühisettevõtete ümberkorraldamiseks antava toetuse puhul. 1997. aasta kalandussuunistes ei olnud kalandussektori ettevõtete ümberkorraldamiseks antava abi kohta ühtegi konkreetset sätet; suuniste punkti 1.3 viimase lõigu viimases taandes oli vaid säte, milles nähti ette, et tegevusabi tuleks käsitleda juhtumipõhiselt, kui see on otseselt seotud ümberkorralduskavaga. Teisalt sisaldas 2001. aasta kalandussuuniste punkt 2.2.4 erisätet raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abi kohta, milles nähti ette, et kohaldada tuleb raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniseid (6) (1999. aasta ümberkorraldussuunised), mis kehtisid asjaomasel kuupäeval. |
| --- | --- |

(21)

Seega tühistati 2001. aasta kalandussuuniste sätetega, mille Itaalia heaks kiitis, abikava suhtes varem antud load, mis ei langenud nimetatud suunistega kokku, ning liigitati see uueks abikavaks. See oli nii ühisettevõtete ümberkorraldamiseks antava toetuse puhul. 1997. aasta kalandussuunistes ei olnud kalandussektori ettevõtete ümberkorraldamiseks antava abi kohta ühtegi konkreetset sätet; suuniste punkti 1.3 viimase lõigu viimases taandes oli vaid säte, milles nähti ette, et tegevusabi tuleks käsitleda juhtumipõhiselt, kui see on otseselt seotud ümberkorralduskavaga. Teisalt sisaldas 2001. aasta kalandussuuniste punkt 2.2.4 erisätet raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abi kohta, milles nähti ette, et kohaldada tuleb raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi suuniseid (6) (1999. aasta ümberkorraldussuunised), mis kehtisid asjaomasel kuupäeval.

| (22) | Kuna Itaalia esimese kirja kohaselt viidi 18. mai 2001. aasta dekreediga ette nähtud abimeede ellu 17. oktoobril 2002, oli see järelikult selleks ajaks juba ebaseaduslik abimeede, sest olemasolevate riigiabi kavade muutmise tähtaeg oli 1. juuli 2001. |
| --- | --- |

(22)

Kuna Itaalia esimese kirja kohaselt viidi 18. mai 2001. aasta dekreediga ette nähtud abimeede ellu 17. oktoobril 2002, oli see järelikult selleks ajaks juba ebaseaduslik abimeede, sest olemasolevate riigiabi kavade muutmise tähtaeg oli 1. juuli 2001.

| (23) | Komisjon viis läbi kõnealuse abikava esialgse analüüsi, pidades silmas nii 2001. aasta kui ka 2004. aasta kalandussuuniseid. Vastavalt kalandus- ja akvakultuurisektoris riigiabi kontrollimist käsitlevate 2004. aasta suuniste (7) (2004. aasta kalandussuunised) punkti 5.3 teisele lõikele kohaldatakse neid suunised alates 1. novembrist 2004 antava abi suhtes, samas kui enne seda kuupäeva antud abi suhtes kehtivad 2001. aasta suunised. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon viis läbi kõnealuse abikava esialgse analüüsi, pidades silmas nii 2001. aasta kui ka 2004. aasta kalandussuuniseid. Vastavalt kalandus- ja akvakultuurisektoris riigiabi kontrollimist käsitlevate 2004. aasta suuniste (7) (2004. aasta kalandussuunised) punkti 5.3 teisele lõikele kohaldatakse neid suunised alates 1. novembrist 2004 antava abi suhtes, samas kui enne seda kuupäeva antud abi suhtes kehtivad 2001. aasta suunised.

| (24) | Nii 2001. aasta kalandussuunistes (punkt 2.2.4) kui ka 2004. aasta kalandussuunistes (punkt 4.1.2) on sätestatud, et raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi hinnatakse vastavalt ümberkorraldussuunistele. Kuni 9. oktoobrini 2004 antud abi suhtes kohaldatakse 1999. aasta ümberkorraldussuuniseid ja alates 10. oktoobrist 2004 antava abi suhtes kohaldatakse raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevaid ühenduse 2004. aasta suuniseid (8) (2004. aasta ümberkorraldussuunised). Ettevõtete puhul, kelle peamine tegevus on merekalapüük, on nii 2001. aasta kui ka 2004. aasta kalandussuunistes lisatud, et kõnealust abi võib anda ainult juhul, kui komisjonile on esitatud laevastiku püügivõimsuse vähendamise kava. |
| --- | --- |

(24)

Nii 2001. aasta kalandussuunistes (punkt 2.2.4) kui ka 2004. aasta kalandussuunistes (punkt 4.1.2) on sätestatud, et raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi hinnatakse vastavalt ümberkorraldussuunistele. Kuni 9. oktoobrini 2004 antud abi suhtes kohaldatakse 1999. aasta ümberkorraldussuuniseid ja alates 10. oktoobrist 2004 antava abi suhtes kohaldatakse raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevaid ühenduse 2004. aasta suuniseid (8) (2004. aasta ümberkorraldussuunised). Ettevõtete puhul, kelle peamine tegevus on merekalapüük, on nii 2001. aasta kui ka 2004. aasta kalandussuunistes lisatud, et kõnealust abi võib anda ainult juhul, kui komisjonile on esitatud laevastiku püügivõimsuse vähendamise kava.

| (25) | Nimetatud kalandussuunistes nähakse ette, et ümberkorraldusabi saavad ainult raskustes ettevõtted. Kriteeriumid raskuste kindlaksmääramiseks on sätestatud 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 4–8 ja 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 9–13. Komisjon märkis, et 10. veebruari 1998. aasta dekreediga ei tagatud nende kriteeriumite täitmise kontrollimist. Seega said Itaalia antud abist kasu ka ettevõtted, mis ei vastanud suunistes sätestatud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(25)

Nimetatud kalandussuunistes nähakse ette, et ümberkorraldusabi saavad ainult raskustes ettevõtted. Kriteeriumid raskuste kindlaksmääramiseks on sätestatud 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 4–8 ja 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 9–13. Komisjon märkis, et 10. veebruari 1998. aasta dekreediga ei tagatud nende kriteeriumite täitmise kontrollimist. Seega said Itaalia antud abist kasu ka ettevõtted, mis ei vastanud suunistes sätestatud kriteeriumitele.

| (26) | Lisaks märkis komisjon, et tal ei ole teavet kõnealustes suunistes sätestatud ümberkorralduskavade rakendamiseks vajaliku mõne kriteeriumi täitmise kohta: toetust saavate ühisettevõtete pikaajalise elujõulisuse taastamise kriteeriumid (1999. aasta ümberkorraldussuuniste punktid 31–34 ja 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktid 34–37), asendusmeetmete vastuvõtmise kriteeriumid, kui abikavast saavad kasu keskmise suurusega ettevõtjad (2004. aasta ümberkorraldussuuniste punkti 82 alapunkt b) ning abisaavate ettevõtete osamakse kriteeriumid ettevõtte finantsalasesse ümberkorraldamisse (1999. aasta ümberkorraldussuuniste punkt 40 ja 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punkt 43). Komisjon märkis ka, et Itaalia ei esitanud laevastiku püügivõimsuse vähendamise kava seoses ettevõtetega, mille peamine tegevus on merekalapüük. |
| --- | --- |

(26)

Lisaks märkis komisjon, et tal ei ole teavet kõnealustes suunistes sätestatud ümberkorralduskavade rakendamiseks vajaliku mõne kriteeriumi täitmise kohta: toetust saavate ühisettevõtete pikaajalise elujõulisuse taastamise kriteeriumid (1999. aasta ümberkorraldussuuniste punktid 31–34 ja 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktid 34–37), asendusmeetmete vastuvõtmise kriteeriumid, kui abikavast saavad kasu keskmise suurusega ettevõtjad (2004. aasta ümberkorraldussuuniste punkti 82 alapunkt b) ning abisaavate ettevõtete osamakse kriteeriumid ettevõtte finantsalasesse ümberkorraldamisse (1999. aasta ümberkorraldussuuniste punkt 40 ja 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punkt 43). Komisjon märkis ka, et Itaalia ei esitanud laevastiku püügivõimsuse vähendamise kava seoses ettevõtetega, mille peamine tegevus on merekalapüük.

| (27) | Kõigil eespool loetletud põhjustel otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(27)

Kõigil eespool loetletud põhjustel otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse.

4.   ITAALIA MÄRKUSED

| (28) | Esiteks väitis Itaalia, et andis vaidlusalust abi heauskselt. Itaalia jaoks tähendas 18. mai 2001. aasta dekreet üksnes ühenduse tasandil juba heaks kiidetud meetme NN 24/98 kehtivuse pikendamist. Itaalia ei pidanud seda ebaseaduslikuks abikavaks. Vasturääkivalt märkis Itaalia ka, et kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat ei näinud sarnaselt maakondadega, kellele läksid volitused üle 2000. aastal, mitte mingil juhul ette kõnealuse dekreedi kohaste sekkumismeetmete rakendamist. |
| --- | --- |

(28)

Esiteks väitis Itaalia, et andis vaidlusalust abi heauskselt. Itaalia jaoks tähendas 18. mai 2001. aasta dekreet üksnes ühenduse tasandil juba heaks kiidetud meetme NN 24/98 kehtivuse pikendamist. Itaalia ei pidanud seda ebaseaduslikuks abikavaks. Vasturääkivalt märkis Itaalia ka, et kalandus- ja merendusasjade peadirektoraat ei näinud sarnaselt maakondadega, kellele läksid volitused üle 2000. aastal, mitte mingil juhul ette kõnealuse dekreedi kohaste sekkumismeetmete rakendamist.

| (29) | Itaalia väidab, et kõnealuse abikava rakendamiseks kehtestati ranged kriteeriumid. Näiteks nõutakse abisaajalt märkimisväärset omapoolset makset, et toetus piirduks ettevõtte elujõulisuse taastamiseks vajamineva miinimumiga, moonutades konkurentsi minimaalselt. Itaalia lisas, et suur osa abist anti koolitus- ja tehnoloogiliste uuenduste programmidele; lisaks sellele moodustas tagastamatu abi makstud summadest vähem kui poole ning selle suhtes kehtis tagasimaksekohustus, sest tegemist oli pikaajaliste laenudega, mille suhtes kehtis konkreetne tagatisskeem. Lisaks sellele näitasid abi osatähtsuse arvutused, et see jäi allapoole vähese tähtsusega abi künnist. |
| --- | --- |

(29)

Itaalia väidab, et kõnealuse abikava rakendamiseks kehtestati ranged kriteeriumid. Näiteks nõutakse abisaajalt märkimisväärset omapoolset makset, et toetus piirduks ettevõtte elujõulisuse taastamiseks vajamineva miinimumiga, moonutades konkurentsi minimaalselt. Itaalia lisas, et suur osa abist anti koolitus- ja tehnoloogiliste uuenduste programmidele; lisaks sellele moodustas tagastamatu abi makstud summadest vähem kui poole ning selle suhtes kehtis tagasimaksekohustus, sest tegemist oli pikaajaliste laenudega, mille suhtes kehtis konkreetne tagatisskeem. Lisaks sellele näitasid abi osatähtsuse arvutused, et see jäi allapoole vähese tähtsusega abi künnist.

| (30) | Lisaks sellele järgiti rangelt ühekordse makse põhimõtet. Ümberkorraldussuuniste nõuete kohaselt on sellise abi eesmärk tagada, et abisaajad suudaksid pärast majandusliku suutlikkuse taastamist ise oma kulud katta. Itaalia arvates aitab ümberkorraldamise abikava kaasa majandustegevuse arengule ega mõjuta negatiivselt kaubavahetust ulatuses, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega, vastates suunistes sätestatud tingimustele: äriühingu ümberkorraldamine toimub mõistliku aja jooksul, välditakse konkurentsi moonutamist, abi on proportsionaalne, maksed on jaotatud vastavalt asjaomase äriühingu ümberkorralduskava rakendamisele, selle kava rakendamist kontrollitakse. |
| --- | --- |

(30)

Lisaks sellele järgiti rangelt ühekordse makse põhimõtet. Ümberkorraldussuuniste nõuete kohaselt on sellise abi eesmärk tagada, et abisaajad suudaksid pärast majandusliku suutlikkuse taastamist ise oma kulud katta. Itaalia arvates aitab ümberkorraldamise abikava kaasa majandustegevuse arengule ega mõjuta negatiivselt kaubavahetust ulatuses, mis oleks vastuolus ühenduse huvidega, vastates suunistes sätestatud tingimustele: äriühingu ümberkorraldamine toimub mõistliku aja jooksul, välditakse konkurentsi moonutamist, abi on proportsionaalne, maksed on jaotatud vastavalt asjaomase äriühingu ümberkorralduskava rakendamisele, selle kava rakendamist kontrollitakse.

| (31) | Itaalia võttis tähelepanekud kokku, viidates komisjoni 9. märtsi 2006. aasta teatisele kalapüügisektori majandusliku olukorra parandamise kohta (edaspidi „9. märtsi 2006. aasta teatis”) (9) ning märkis, et kalandussektori ebasoodne majanduslik olukord on süvenenud kütuse hinna kiire tõusu tõttu. Peale selle ei ole erinevate kalaliikide hinnasuundumused pidanud sammu tootmiskulude suundumustega. Itaalia arvates tuleks nimetatud põhjusi silmas pidades säilitada seda liiki meetmed ja sekkumismeetmed, mille ainus eesmärk on toetada raskustes majandussektorit. |
| --- | --- |

(31)

Itaalia võttis tähelepanekud kokku, viidates komisjoni 9. märtsi 2006. aasta teatisele kalapüügisektori majandusliku olukorra parandamise kohta (edaspidi „9. märtsi 2006. aasta teatis”) (9) ning märkis, et kalandussektori ebasoodne majanduslik olukord on süvenenud kütuse hinna kiire tõusu tõttu. Peale selle ei ole erinevate kalaliikide hinnasuundumused pidanud sammu tootmiskulude suundumustega. Itaalia arvates tuleks nimetatud põhjusi silmas pidades säilitada seda liiki meetmed ja sekkumismeetmed, mille ainus eesmärk on toetada raskustes majandussektorit.

5.   HINDAMINE

5.1.   Õigusvastase riigiabi olemasolu

| (32) | Komisjon märgib, et kõnealune abikava, mille eesmärk on anda abi konkreetses sektoris tegutsevate teatavasse kategooriasse kuuluvate ettevõtete ümberkorraldamiseks, annab neile ettevõtetele finantsilisi eeliseid. Kuna abisaava ettevõtte tooteid müüakse ühenduse turul, tugevdab abikava nende positsiooni nii võrreldes Itaalia turul tegutsevate muude liikmesriikide ettevõtetega, kes tahavad oma tooteid Itaalia turule tuua, kui ka muude liikmesriikide turgudel tegutsevate ettevõtetega, kes müüvad oma tooteid neil turgudel. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon märgib, et kõnealune abikava, mille eesmärk on anda abi konkreetses sektoris tegutsevate teatavasse kategooriasse kuuluvate ettevõtete ümberkorraldamiseks, annab neile ettevõtetele finantsilisi eeliseid. Kuna abisaava ettevõtte tooteid müüakse ühenduse turul, tugevdab abikava nende positsiooni nii võrreldes Itaalia turul tegutsevate muude liikmesriikide ettevõtetega, kes tahavad oma tooteid Itaalia turule tuua, kui ka muude liikmesriikide turgudel tegutsevate ettevõtetega, kes müüvad oma tooteid neil turgudel.

| (33) | Kõnealusest abikavast saavad kasu konkreetse majandussektori ettevõtted. Võttes arvesse, et kava elluviimiseks vajalikud vahendid on avaliku sektori vahendid, on kõnealune abikava järelikult riigiabi kava Euroopa Ühenduste asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(33)

Kõnealusest abikavast saavad kasu konkreetse majandussektori ettevõtted. Võttes arvesse, et kava elluviimiseks vajalikud vahendid on avaliku sektori vahendid, on kõnealune abikava järelikult riigiabi kava Euroopa Ühenduste asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (34) | Märkused, mis Itaalia saatis komisjonile vastuseks seoses ametliku uurimismenetluse algatamisega, ei sea kahtluse alla otsust liigitada see riigiabi kava ebaseaduslikuks abiks. Hoolimata Itaalia märkuste tõlgendamise viisist märkis komisjon, et abikava taaselustaks igal juhul 10. veebruari 1998. aasta dekreediga loodud abikava, mida komisjon on uurinud ja heaks kiitnud numbri all NN 24/98. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohaselt tähendab selline taaselustamine uue abikava ehk ebaseadusliku abikava elluviimist. Abikava ellu viiva avalik-õigusliku isiku muutumine ei mõjuta abi laadi ega komisjoni liigitust; see ei puutu asjasse, kas kõnealune, 10. veebruari 1998. aasta dekreedil põhinev abikava taaselustati 18. mai 2001. aasta dekreediga või tegid seda maakonnad mingite muude sätete alusel, millest komisjon ei ole teadlik. |
| --- | --- |

(34)

Märkused, mis Itaalia saatis komisjonile vastuseks seoses ametliku uurimismenetluse algatamisega, ei sea kahtluse alla otsust liigitada see riigiabi kava ebaseaduslikuks abiks. Hoolimata Itaalia märkuste tõlgendamise viisist märkis komisjon, et abikava taaselustaks igal juhul 10. veebruari 1998. aasta dekreediga loodud abikava, mida komisjon on uurinud ja heaks kiitnud numbri all NN 24/98. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohaselt tähendab selline taaselustamine uue abikava ehk ebaseadusliku abikava elluviimist. Abikava ellu viiva avalik-õigusliku isiku muutumine ei mõjuta abi laadi ega komisjoni liigitust; see ei puutu asjasse, kas kõnealune, 10. veebruari 1998. aasta dekreedil põhinev abikava taaselustati 18. mai 2001. aasta dekreediga või tegid seda maakonnad mingite muude sätete alusel, millest komisjon ei ole teadlik.

| (35) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses on öeldud, et kui abikava, millest teatati, oli olemasolev abikava ja 18. mai 2001. aasta seadusandliku dekreediga seda kava ei muudetud, nagu väitsid Itaalia ametiasutused, siis leiab komisjon, et see muutus uueks abikavaks 1. juulil 2001, sest pärast 1. jaanuari 2001 kohaldatavate uute kalandussuuniste vastuvõtmist ei saanud olemasolevate abikavade suhtes, mida nende suunistega ei kohandatud, varem antud luba enam kasutada ja need tuli muuta uuteks abikavadeks, mille suhtes kehtib komisjoni teavitamise kohustus. Vastavalt 2001. aasta kalandussuuniste punktile 3.2 tegi komisjon 21. detsembri 2000. aasta kirjas liikmesriikidele asjakohaste meetmete mehhanismi raames ettepaneku, et liikmesriigid muudaksid olemasolevaid kalandussektoris antavat abi käsitlevaid abikavasid hiljemalt 1. juuliks 2001, ning andis teata, et kui asjaomane liikmesriik ei vasta, eeldatakse, et kõnealune liikmesriik on ettepanekuga nõus. Itaalia ei vastanud komisjoni 21. detsembri 2000. aasta kirjale ega 7. mai 2001. aasta meeldetuletusele, milles teavitati Itaaliat, et kuna viimane ei väljendanud nimetatud kuupäevaks kirjalikult oma vastuseisu, tähendab see, et Itaalia on nõus ettepanekuga asjakohaste meetmete kohta. Seega asus komisjon seisukohale, et Itaalia oli ettepanekuga nõus ning et olemasolevaid abikavasid muudetakse hiljemalt 1. juuliks 2001. |
| --- | --- |

(35)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses on öeldud, et kui abikava, millest teatati, oli olemasolev abikava ja 18. mai 2001. aasta seadusandliku dekreediga seda kava ei muudetud, nagu väitsid Itaalia ametiasutused, siis leiab komisjon, et see muutus uueks abikavaks 1. juulil 2001, sest pärast 1. jaanuari 2001 kohaldatavate uute kalandussuuniste vastuvõtmist ei saanud olemasolevate abikavade suhtes, mida nende suunistega ei kohandatud, varem antud luba enam kasutada ja need tuli muuta uuteks abikavadeks, mille suhtes kehtib komisjoni teavitamise kohustus. Vastavalt 2001. aasta kalandussuuniste punktile 3.2 tegi komisjon 21. detsembri 2000. aasta kirjas liikmesriikidele asjakohaste meetmete mehhanismi raames ettepaneku, et liikmesriigid muudaksid olemasolevaid kalandussektoris antavat abi käsitlevaid abikavasid hiljemalt 1. juuliks 2001, ning andis teata, et kui asjaomane liikmesriik ei vasta, eeldatakse, et kõnealune liikmesriik on ettepanekuga nõus. Itaalia ei vastanud komisjoni 21. detsembri 2000. aasta kirjale ega 7. mai 2001. aasta meeldetuletusele, milles teavitati Itaaliat, et kuna viimane ei väljendanud nimetatud kuupäevaks kirjalikult oma vastuseisu, tähendab see, et Itaalia on nõus ettepanekuga asjakohaste meetmete kohta. Seega asus komisjon seisukohale, et Itaalia oli ettepanekuga nõus ning et olemasolevaid abikavasid muudetakse hiljemalt 1. juuliks 2001.

| (36) | Seega tühistati Itaalia poolt heaks kiidetud 2001. aasta kalandussuuniste sätetega abikava suhtes varem antud load ning liigitati see uueks abikavaks. See oli nii ühisettevõtete ümberkorraldusabi puhul. Vastupidiselt 1997. aasta kalandussuunistele sisaldas 2001. aasta kalandussuuniste punkt 2.2.4 erisätet raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abi kohta, milles nähti ette 1999. aasta ümberkorraldussuuniste kohaldamist. |
| --- | --- |

(36)

Seega tühistati Itaalia poolt heaks kiidetud 2001. aasta kalandussuuniste sätetega abikava suhtes varem antud load ning liigitati see uueks abikavaks. See oli nii ühisettevõtete ümberkorraldusabi puhul. Vastupidiselt 1997. aasta kalandussuunistele sisaldas 2001. aasta kalandussuuniste punkt 2.2.4 erisätet raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava abi kohta, milles nähti ette 1999. aasta ümberkorraldussuuniste kohaldamist.

| (37) | Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohaselt on riigiabi kava alates 1. juulist 2001 kindlasti uus abikava, millest Itaalia oli kohustatud komisjonile enne selle elluviimist teatama. |
| --- | --- |

(37)

Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuse kohaselt on riigiabi kava alates 1. juulist 2001 kindlasti uus abikava, millest Itaalia oli kohustatud komisjonile enne selle elluviimist teatama.

5.2.   Kokkusobivus ühisturuga

| (38) | Abikava saab lugeda ühisturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui see kvalifitseerub ühe asutamislepingus sätestatud erandi poolest. Kuna abikavast saavad kasu kalandus- ja akvakultuurisektori ettevõtted, tuleb seda analüüsida kalandus- ja akvakultuurisektoris antava riigiabi kontrollimise suunistest lähtudes. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses sätestatud analüüs jääb kehtima. |
| --- | --- |

(38)

Abikava saab lugeda ühisturuga kokkusobivaks üksnes juhul, kui see kvalifitseerub ühe asutamislepingus sätestatud erandi poolest. Kuna abikavast saavad kasu kalandus- ja akvakultuurisektori ettevõtted, tuleb seda analüüsida kalandus- ja akvakultuurisektoris antava riigiabi kontrollimise suunistest lähtudes. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsuses sätestatud analüüs jääb kehtima.

| (39) | Meedet esitletakse selgelt äriühingute ümberkorraldamise abikavana, mille raames abisaavad ettevõtted viivad ellu ümberkorralduskavasid. Abikõlblike kulude nimekirjast, millele on viidatud 10. veebruari 1998. aasta dekreedis, selgub, et tegevused, mida võib rahastada, vastavad tegelikult abisaavate ettevõtete ümberkorraldamiseks vajalikele tegevustele. Need kulud kajastavad ettevõtete investeeringuid ning finants- ja tegevuskulusid. Neid kulusid võib kindlasti seostada abisaavate ettevõtete tegevuse ümberkorraldamise või kohandamisega uute majandustingimustega, eesmärgiga taastada majanduslik ja rahaline elujõulisus. |
| --- | --- |

(39)

Meedet esitletakse selgelt äriühingute ümberkorraldamise abikavana, mille raames abisaavad ettevõtted viivad ellu ümberkorralduskavasid. Abikõlblike kulude nimekirjast, millele on viidatud 10. veebruari 1998. aasta dekreedis, selgub, et tegevused, mida võib rahastada, vastavad tegelikult abisaavate ettevõtete ümberkorraldamiseks vajalikele tegevustele. Need kulud kajastavad ettevõtete investeeringuid ning finants- ja tegevuskulusid. Neid kulusid võib kindlasti seostada abisaavate ettevõtete tegevuse ümberkorraldamise või kohandamisega uute majandustingimustega, eesmärgiga taastada majanduslik ja rahaline elujõulisus.

| (40) | Seetõttu on asjakohane analüüsida kõnealust abikava kalandussuuniste asjaomastest sätetest lähtudes. |
| --- | --- |

(40)

Seetõttu on asjakohane analüüsida kõnealust abikava kalandussuuniste asjaomastest sätetest lähtudes.

| (41) | Nii 2001. aasta kalandussuunistes (punkt 2.2.4) kui ka 2004. aasta kalandussuunistes (punkt 4.1.2) on sätestatud, et raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi hinnatakse vastavalt ümberkorraldussuunistele. Kui toetust oleks makstud pärast 1. aprilli 1998, mis on võimalik, sest kõnealune abikava loodi selle kestust piiritlemata (vt eespool põhjendus 2), kohaldatakse 2008. aastal vastu võetud kalandus- ja vesiviljelussektoris antava riigiabi kontrollimise suuniseid (edaspidi „2008. aasta kalandussuunised”), (10) mis viitavad samuti ümberkorraldussuunistele. Kuni 9. oktoobrini 2004 antud abi suhtes kohaldatakse 1999. aasta ümberkorraldussuuniseid ja alates 10. oktoobrist 2004 antava abi suhtes kohaldatakse 2004. aasta ümberkorraldussuuniseid. Samuti on oluline meenutada, et ettevõtete kohta, mille peamine tegevus on merekalapüük, on kalandussuunistes lisatud, et kõnealust abi võib anda ainult juhul, kui komisjonile on esitatud laevastiku püügivõimsuse vähendamise kava. |
| --- | --- |

(41)

Nii 2001. aasta kalandussuunistes (punkt 2.2.4) kui ka 2004. aasta kalandussuunistes (punkt 4.1.2) on sätestatud, et raskustes olevate ettevõtete päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi hinnatakse vastavalt ümberkorraldussuunistele. Kui toetust oleks makstud pärast 1. aprilli 1998, mis on võimalik, sest kõnealune abikava loodi selle kestust piiritlemata (vt eespool põhjendus 2), kohaldatakse 2008. aastal vastu võetud kalandus- ja vesiviljelussektoris antava riigiabi kontrollimise suuniseid (edaspidi „2008. aasta kalandussuunised”), (10) mis viitavad samuti ümberkorraldussuunistele. Kuni 9. oktoobrini 2004 antud abi suhtes kohaldatakse 1999. aasta ümberkorraldussuuniseid ja alates 10. oktoobrist 2004 antava abi suhtes kohaldatakse 2004. aasta ümberkorraldussuuniseid. Samuti on oluline meenutada, et ettevõtete kohta, mille peamine tegevus on merekalapüük, on kalandussuunistes lisatud, et kõnealust abi võib anda ainult juhul, kui komisjonile on esitatud laevastiku püügivõimsuse vähendamise kava.

| (42) | Sellest tulenevalt on esmalt asjakohane hinnata, kas kõnealuse abikava elluviimise tingimused kajastavad ümberkorraldussuunistes sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

(42)

Sellest tulenevalt on esmalt asjakohane hinnata, kas kõnealuse abikava elluviimise tingimused kajastavad ümberkorraldussuunistes sätestatud tingimusi.

| (43) | Esiteks, ümberkorraldussuunistes on sätestatud, et ümberkorraldusabi saamiseks on kõlblikud üksnes raskustes äriühingud, mis vastavad 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 4–8 ja 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 9–13 sätestatud kriteeriumitele. Nendes punktides on sätestatud ranged kriteeriumid raskustes äriühingu määratlemiseks. Vastavalt 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punktile 5 ja 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktile 10 loetakse raskustes olevaks äriühinguks piiratud vastutusega äriühingut, mis on kaotanud üle poole oma kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul, ning teisi äriühinguid liigist olenemata, kes vastavad kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kriteeriumitele. 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktis 11 on veel öeldud, et lisaks nimetatud kriteeriumitele võib pidada äriühingut raskustes olevaks, kui ilmnevad tavatunnused, nagu suurenev kahjum, vähenev käive, kasvavad finantskulud ja nii edasi (vastavalt punktile 18 võivad liikmesriigid võtta seda kriteeriumi arvesse ka abikava raames kalandussektori äriühingutele antava ümberkorraldusabi puhul). |
| --- | --- |

(43)

Esiteks, ümberkorraldussuunistes on sätestatud, et ümberkorraldusabi saamiseks on kõlblikud üksnes raskustes äriühingud, mis vastavad 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 4–8 ja 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 9–13 sätestatud kriteeriumitele. Nendes punktides on sätestatud ranged kriteeriumid raskustes äriühingu määratlemiseks. Vastavalt 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punktile 5 ja 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktile 10 loetakse raskustes olevaks äriühinguks piiratud vastutusega äriühingut, mis on kaotanud üle poole oma kapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul, ning teisi äriühinguid liigist olenemata, kes vastavad kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kriteeriumitele. 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktis 11 on veel öeldud, et lisaks nimetatud kriteeriumitele võib pidada äriühingut raskustes olevaks, kui ilmnevad tavatunnused, nagu suurenev kahjum, vähenev käive, kasvavad finantskulud ja nii edasi (vastavalt punktile 18 võivad liikmesriigid võtta seda kriteeriumi arvesse ka abikava raames kalandussektori äriühingutele antava ümberkorraldusabi puhul).

| (44) | Komisjon märkis, et 10. veebruari 1998. aasta dekreet ei sisalda samasuguseid või sarnaseid kriteeriume. Seega võivad Itaalia antavast abist saada kasu ka ettevõtted, kes ei vasta suunistes sätestatud kriteeriumitele ega pruugi seetõttu olla raskustes äriühingud. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon märkis, et 10. veebruari 1998. aasta dekreet ei sisalda samasuguseid või sarnaseid kriteeriume. Seega võivad Itaalia antavast abist saada kasu ka ettevõtted, kes ei vasta suunistes sätestatud kriteeriumitele ega pruugi seetõttu olla raskustes äriühingud.

| (45) | Teiseks, arvestades seda, et kõnealune abikava on suunatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, on 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punkti 67 alapunkti a kohaselt kohaldatavad samade suuniste punktides 31–34 sätestatud kriteeriumid. Vastavalt 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punkti 82 alapunktile a on samad tingimused sätestatud punktides 34–37. Nende sätete kohaselt peab ümberkorralduskava muu hulgas taastama mõistliku aja jooksul ning realistlike oletuste alusel ettevõtte pikaajalise elujõulisuse, kirjeldama raskusteni viinud asjaolusid ning pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks ettevõttel pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda; abi on võimalik anda üksnes juhul, kui esitatud ümberkorralduskava sisaldab kõiki neid elemente. |
| --- | --- |

(45)

Teiseks, arvestades seda, et kõnealune abikava on suunatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, on 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punkti 67 alapunkti a kohaselt kohaldatavad samade suuniste punktides 31–34 sätestatud kriteeriumid. Vastavalt 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punkti 82 alapunktile a on samad tingimused sätestatud punktides 34–37. Nende sätete kohaselt peab ümberkorralduskava muu hulgas taastama mõistliku aja jooksul ning realistlike oletuste alusel ettevõtte pikaajalise elujõulisuse, kirjeldama raskusteni viinud asjaolusid ning pakkuma sellist pööret, mis võimaldaks ettevõttel pärast ümberkorraldamise lõppemist kõik kulud ise kanda; abi on võimalik anda üksnes juhul, kui esitatud ümberkorralduskava sisaldab kõiki neid elemente.

| (46) | Komisjon märkis, et Itaalia ei kehtestanud menetlust nende tingimuste täitmise kontrollimiseks. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele vastamiseks edastatud teave viitab üksnes sellise abi andmise üldistele tingimistele 10. veebruari 1998. aasta dekreedis. Nende tingimustega ei kehtestata siiski objektiivseid kriteeriume, mille alusel kontrollida, kas asjaomaste ettevõtete konkreetsed ümberkorralduskavad on tegelikult koostatud neid põhimõtteid silmas pidades. Seega ei ole tagatud, et 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 31–34 ja 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 34–37 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon märkis, et Itaalia ei kehtestanud menetlust nende tingimuste täitmise kontrollimiseks. Ametliku uurimismenetluse algatamise otsusele vastamiseks edastatud teave viitab üksnes sellise abi andmise üldistele tingimistele 10. veebruari 1998. aasta dekreedis. Nende tingimustega ei kehtestata siiski objektiivseid kriteeriume, mille alusel kontrollida, kas asjaomaste ettevõtete konkreetsed ümberkorralduskavad on tegelikult koostatud neid põhimõtteid silmas pidades. Seega ei ole tagatud, et 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 31–34 ja 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 34–37 sätestatud tingimused on täidetud.

| (47) | Kolmandaks, vastavalt 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punktidele 40 ja 41, mida kohaldatakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes samade suuniste punkti 67 alapunkti c alusel, peavad abisaajad tegema omavahenditest olulise makse ümberkorralduskava heaks, et toetus piirduks miinimumiga. Sama põhimõte on sätestatud 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 43 ja 44, mida kohaldatakse punkti 82 alapunkti c alusel. |
| --- | --- |

(47)

Kolmandaks, vastavalt 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punktidele 40 ja 41, mida kohaldatakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes samade suuniste punkti 67 alapunkti c alusel, peavad abisaajad tegema omavahenditest olulise makse ümberkorralduskava heaks, et toetus piirduks miinimumiga. Sama põhimõte on sätestatud 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punktides 43 ja 44, mida kohaldatakse punkti 82 alapunkti c alusel.

| (48) | Vastavalt 10. veebruari 1998. aasta dekreedile antakse tagastamatut abi kuni 40 % ulatuses abikõlblikest kuludest või sooduslaenuna kuni 85 % ulatuses nimetatud kuludest. Abikõlblike kulude liigi põhjal mingit vahet ei tehta (vt eespool 2. osa „Kirjeldus”). Komisjon järeldas sellest, et makse võib olla seotud mis tahes asjaomase kuluga, näiteks käitise moderniseerimise kulud, omandile tekitatud kahjude korvamine, võlgade mahakandmine jne. |
| --- | --- |

(48)

Vastavalt 10. veebruari 1998. aasta dekreedile antakse tagastamatut abi kuni 40 % ulatuses abikõlblikest kuludest või sooduslaenuna kuni 85 % ulatuses nimetatud kuludest. Abikõlblike kulude liigi põhjal mingit vahet ei tehta (vt eespool 2. osa „Kirjeldus”). Komisjon järeldas sellest, et makse võib olla seotud mis tahes asjaomase kuluga, näiteks käitise moderniseerimise kulud, omandile tekitatud kahjude korvamine, võlgade mahakandmine jne.

| (49) | Seega on võimalik, et mõni abisaaja on teinud nendega seotud ümberkorralduskava rakendamise jaoks märkimisväärseid makseid. Komisjon märkis siiski, et Itaalia ei sätestanud ühtegi kriteeriumit, mille alusel oleks saanud reguleerida antava abi suurust vastavalt iga abisaaja tehtud maksele. 10. veebruari 1998. aasta dekreedis sätestatud ainuke kriteerium käsitleb abitaotluste vastuvõtmise järjekorda. Seetõttu leidis komisjon, et Itaalia ei kehtestanud kõnealuse abikava raames ühtegi menetlust, millega saanuks kontrollida, kas abisaajate omavahenditest tehtavatele maksetele kehtestatud tingimused ja toetuse miinimumini kärpimise nõue on täidetud. Seepärast on võimalik, et mõni abisaaja ei ole neid tingimusi täitnud. |
| --- | --- |

(49)

Seega on võimalik, et mõni abisaaja on teinud nendega seotud ümberkorralduskava rakendamise jaoks märkimisväärseid makseid. Komisjon märkis siiski, et Itaalia ei sätestanud ühtegi kriteeriumit, mille alusel oleks saanud reguleerida antava abi suurust vastavalt iga abisaaja tehtud maksele. 10. veebruari 1998. aasta dekreedis sätestatud ainuke kriteerium käsitleb abitaotluste vastuvõtmise järjekorda. Seetõttu leidis komisjon, et Itaalia ei kehtestanud kõnealuse abikava raames ühtegi menetlust, millega saanuks kontrollida, kas abisaajate omavahenditest tehtavatele maksetele kehtestatud tingimused ja toetuse miinimumini kärpimise nõue on täidetud. Seepärast on võimalik, et mõni abisaaja ei ole neid tingimusi täitnud.

| (50) | Neljandaks, 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punkti 67 alapunktis b on öeldud, et suuniste punktides 35–39 sätestatud kompenseerivaid meetmeid, mida tuleb võtta konkurentsi moonutamise vältimiseks, ei kohaldata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes. Teisalt tuleb vastavalt 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punkti 82 alapunktis b võtta samade suuniste punktides 38–42 kirjeldatud kompenseerivaid meetmeid, kui keskmise suurusega ettevõtja on abisaaja. Komisjon leidis, et Itaalia ei näinud ette seda liiki kompenseeriva meetme rakendamist, kui abikavast sai kasu keskmise suurusega ettevõtja. |
| --- | --- |

(50)

Neljandaks, 1999. aasta ümberkorraldussuuniste punkti 67 alapunktis b on öeldud, et suuniste punktides 35–39 sätestatud kompenseerivaid meetmeid, mida tuleb võtta konkurentsi moonutamise vältimiseks, ei kohaldata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes. Teisalt tuleb vastavalt 2004. aasta ümberkorraldussuuniste punkti 82 alapunktis b võtta samade suuniste punktides 38–42 kirjeldatud kompenseerivaid meetmeid, kui keskmise suurusega ettevõtja on abisaaja. Komisjon leidis, et Itaalia ei näinud ette seda liiki kompenseeriva meetme rakendamist, kui abikavast sai kasu keskmise suurusega ettevõtja.

| (51) | Kui abikavast said kasu ühisettevõtted, kelle peamine tegevus on merekalapüük, ei esitanud Itaalia laevastiku püügivõimsuse vähendamise kava, nagu on nõutud 2001. aasta kalandussuuniste punktis 2.2.5, 2004. aasta kalandussuuniste punktis 4.1.2 ja 2008. aasta kalandussuuniste punktis 4.2. |
| --- | --- |

(51)

Kui abikavast said kasu ühisettevõtted, kelle peamine tegevus on merekalapüük, ei esitanud Itaalia laevastiku püügivõimsuse vähendamise kava, nagu on nõutud 2001. aasta kalandussuuniste punktis 2.2.5, 2004. aasta kalandussuuniste punktis 4.1.2 ja 2008. aasta kalandussuuniste punktis 4.2.

| (52) | Ühtlasi juhib komisjon Itaalia tähelepanu asjaolule, et 6. märtsi 2006. aasta teatisega ei muudetud ümberkorraldamise abikavadele kohaldatavaid kriteeriume ega tingimusi. Eesmärk oli kutsuda liikmesriike kasutama mitut vahendit eesmärgiga leida lahendus kalandussektori raskustele. Komisjoni soovitatud vahendite hulgas oli ka liikmesriikidele antud võimalus luua päästmise ja ümberkorraldamise abikavasid. Nimetatud teatisega soovis komisjon täpsustada, kuidas ümberkorraldussuuniseid kohaldada, kuid ei viidanud kordagi võimalusele teha erandeid. Ümberkorraldussuunised on kohaldatavad terviklikuna. |
| --- | --- |

(52)

Ühtlasi juhib komisjon Itaalia tähelepanu asjaolule, et 6. märtsi 2006. aasta teatisega ei muudetud ümberkorraldamise abikavadele kohaldatavaid kriteeriume ega tingimusi. Eesmärk oli kutsuda liikmesriike kasutama mitut vahendit eesmärgiga leida lahendus kalandussektori raskustele. Komisjoni soovitatud vahendite hulgas oli ka liikmesriikidele antud võimalus luua päästmise ja ümberkorraldamise abikavasid. Nimetatud teatisega soovis komisjon täpsustada, kuidas ümberkorraldussuuniseid kohaldada, kuid ei viidanud kordagi võimalusele teha erandeid. Ümberkorraldussuunised on kohaldatavad terviklikuna.

| (53) | Itaalia ametiasutused pole esitanud muid argumente ega lisateavet, mis viitaks sellele, et vaidlusalune abi võiks olla kokkusobiv ühisturuga muude Euroopa Ühenduste asutamislepingu sätete või riigiabi käsitlevate eeskirjade, raamistike või suuniste alusel. |
| --- | --- |

(53)

Itaalia ametiasutused pole esitanud muid argumente ega lisateavet, mis viitaks sellele, et vaidlusalune abi võiks olla kokkusobiv ühisturuga muude Euroopa Ühenduste asutamislepingu sätete või riigiabi käsitlevate eeskirjade, raamistike või suuniste alusel.

6.   JÄRELDUSED

| (54) | Komisjon leiab, et Itaalia viis ebaseaduslikult ellu kalandussektori ühisettevõtete ja nende ühenduste ümberkorraldamise abikava, rikkudes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon leiab, et Itaalia viis ebaseaduslikult ellu kalandussektori ühisettevõtete ja nende ühenduste ümberkorraldamise abikava, rikkudes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3.

| (55) | Käesoleva otsuse 5. osas esitatud analüüsi alusel leiab komisjon, et kõnealune abikava on kokkusobimatu ühisturuga. |
| --- | --- |

(55)

Käesoleva otsuse 5. osas esitatud analüüsi alusel leiab komisjon, et kõnealune abikava on kokkusobimatu ühisturuga.

7.   TAGASINÕUDMINE

| (56) | Kui ebaseaduslikult antud riigiabi on kokkusobimatu ühisturuga, tuleb see vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1 abisaajatelt tagasi nõuda. Eesmärk on täidetud, kui abisaajad ehk ettevõtted, kes tegelikult abi said, on vaidlusaluse abi koos võimaliku viivisega tagasi maksnud. Artikli 14 lõikes 1 on siiski öeldud, et „komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega.” Sellisel juhul on asjakohane uurida, kas selline ühenduse õiguse üldpõhimõte nagu õiguspärase ootuse kaitse või õiguskindlus on kohaldatav, mis võiks välistada abisaajatelt ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasinõudmise. |
| --- | --- |

(56)

Kui ebaseaduslikult antud riigiabi on kokkusobimatu ühisturuga, tuleb see vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1 abisaajatelt tagasi nõuda. Eesmärk on täidetud, kui abisaajad ehk ettevõtted, kes tegelikult abi said, on vaidlusaluse abi koos võimaliku viivisega tagasi maksnud. Artikli 14 lõikes 1 on siiski öeldud, et „komisjon ei nõua abi tagastamist, kui see on vastuolus ühenduse õiguse üldpõhimõttega.” Sellisel juhul on asjakohane uurida, kas selline ühenduse õiguse üldpõhimõte nagu õiguspärase ootuse kaitse või õiguskindlus on kohaldatav, mis võiks välistada abisaajatelt ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasinõudmise.

| (57) | Konkurentsi moonutamise vältimiseks peavad liikmesriigid tagama, et siseriiklikud meetmed vastaksid ühenduse riigiabi käsitlevatele eeskirjadele; lisaks sellele peavad liikmesriigid vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 teatama komisjonile igast riigiabist ega tohi meetmeid enne nende analüüsimist ellu viia. Seoses abisaajate õigusega toetuda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele, et hoiduda ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasimaksmisest, saavad väljakujunenud kohtupraktika kohaselt „abi saanud ettevõtjad reeglina toetuda abi seaduslikkuse osas õiguspärasele ootusele ainult siis, kui abi anti nimetatud artiklis sätestatud menetlust järgides. Nimelt peab hoolas ettevõtja suutma tavaliselt kindlaks teha, kas kõnealust menetlust on järgitud. (11)” |
| --- | --- |

(57)

Konkurentsi moonutamise vältimiseks peavad liikmesriigid tagama, et siseriiklikud meetmed vastaksid ühenduse riigiabi käsitlevatele eeskirjadele; lisaks sellele peavad liikmesriigid vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3 teatama komisjonile igast riigiabist ega tohi meetmeid enne nende analüüsimist ellu viia. Seoses abisaajate õigusega toetuda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele, et hoiduda ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasimaksmisest, saavad väljakujunenud kohtupraktika kohaselt „abi saanud ettevõtjad reeglina toetuda abi seaduslikkuse osas õiguspärasele ootusele ainult siis, kui abi anti nimetatud artiklis sätestatud menetlust järgides. Nimelt peab hoolas ettevõtja suutma tavaliselt kindlaks teha, kas kõnealust menetlust on järgitud. (11)”

| (58) | Kohtuasjas 265/85 Van den Bergh en Jurgens vs. komisjon (12) märkis kohus, et „...sellele põhimõttele võib toetuda iga ettevõtja, kellele institutsioon on põhjendatud ootuseks alust andnud. Teisest küljest, kui mõni ettenägelik ning tähelepanelik ettevõtja suudab ette näha oma huve puudutavate ühenduse meetmete kehtestamist, ei saa ta ettekäändena tugineda sellele põhimõttele meetme vastuvõtmise korral.” |
| --- | --- |

(58)

Kohtuasjas 265/85 Van den Bergh en Jurgens vs. komisjon (12) märkis kohus, et „...sellele põhimõttele võib toetuda iga ettevõtja, kellele institutsioon on põhjendatud ootuseks alust andnud. Teisest küljest, kui mõni ettenägelik ning tähelepanelik ettevõtja suudab ette näha oma huve puudutavate ühenduse meetmete kehtestamist, ei saa ta ettekäändena tugineda sellele põhimõttele meetme vastuvõtmise korral.”

| (59) | Selleks, et kohandada olemasolevaid abisid uute 2001. aasta kalandussuunistega, tegi komisjon ettepaneku, et liikmesriigid muudaksid olemasolevaid kalandussektoris antavat abi käsitlevaid abikavasid hiljemalt 1. juuliks 2001. Kohtupraktika (13) kinnitas, et selline suunistes esitatud ettepanek on osa regulaarsest ja tavapärasest koostööst, mille raames komisjon vaatab koos liikmesriikidega pidevalt läbi olemasolevaid abikavasid ja pakub neile välja vajalikke meetmeid. Kokkulepe komisjoni ja iga liikmesriigi vahel kõigi olemasolevate abikavade täieliku nimekirja kohta oleks ebapraktiline ning seega on mõistlik jätta kavade kohandamise kohustus liikmesriikidele. See on seda enam õigustatud, et liikmesriigid osalevad uute suuniste väljatöötamises ja on juba enne nende jõustumist täiesti teadlikud nende mõjust olemasolevatele abikavadele. |
| --- | --- |

(59)

Selleks, et kohandada olemasolevaid abisid uute 2001. aasta kalandussuunistega, tegi komisjon ettepaneku, et liikmesriigid muudaksid olemasolevaid kalandussektoris antavat abi käsitlevaid abikavasid hiljemalt 1. juuliks 2001. Kohtupraktika (13) kinnitas, et selline suunistes esitatud ettepanek on osa regulaarsest ja tavapärasest koostööst, mille raames komisjon vaatab koos liikmesriikidega pidevalt läbi olemasolevaid abikavasid ja pakub neile välja vajalikke meetmeid. Kokkulepe komisjoni ja iga liikmesriigi vahel kõigi olemasolevate abikavade täieliku nimekirja kohta oleks ebapraktiline ning seega on mõistlik jätta kavade kohandamise kohustus liikmesriikidele. See on seda enam õigustatud, et liikmesriigid osalevad uute suuniste väljatöötamises ja on juba enne nende jõustumist täiesti teadlikud nende mõjust olemasolevatele abikavadele.

| (60) | Itaalia väidab, et arvas, et vaidlusaluse meetmega üksnes pikendati komisjoni poolt 11. märtsil 1999 heaks kiidetud meedet NN 24/98 ning et seega oli tegemist olemasoleva abiga. Komisjoni arvates oli meede olemasolev abi üksnes 30. juunini 2001. Nagu eespool öeldud, leiab komisjon, et Itaalia nõustus asjakohaste meetmete mehhanismi raames ettepanekuga muuta kalandus- ja akvakultuurisektori olemasolevaid abikavasid pärast 2001. aasta kalandussuuniste ja 2004. aasta kalandussuuniste vastuvõtmist. 1. juulist 2001 muutus abi seega uueks abiks, kui pidada silmas asjaolu, et seda oleks tulnud kohandada uute 2001. aasta kalandussuunistega. |
| --- | --- |

(60)

Itaalia väidab, et arvas, et vaidlusaluse meetmega üksnes pikendati komisjoni poolt 11. märtsil 1999 heaks kiidetud meedet NN 24/98 ning et seega oli tegemist olemasoleva abiga. Komisjoni arvates oli meede olemasolev abi üksnes 30. juunini 2001. Nagu eespool öeldud, leiab komisjon, et Itaalia nõustus asjakohaste meetmete mehhanismi raames ettepanekuga muuta kalandus- ja akvakultuurisektori olemasolevaid abikavasid pärast 2001. aasta kalandussuuniste ja 2004. aasta kalandussuuniste vastuvõtmist. 1. juulist 2001 muutus abi seega uueks abiks, kui pidada silmas asjaolu, et seda oleks tulnud kohandada uute 2001. aasta kalandussuunistega.

| (61) | Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 26 lõike 1 alusel on mõeldav, et kuna komisjon ei avaldanud Itaalia valitsuse nõusolekut 2001. aasta kalandussuunistega, võis see viia mõne abisaaja heauskse oletuseni, et kõnealust riiklikku meedet võis pidada olemasolevaks abiks. Artiklis 26 on sätestatud, et komisjon peab avaldama „vastavalt [...] artiklile 18 koostoimes artikli 19 lõikega 1 tehtud otsuste kokkuvõtted.” Kõnealuse määruse artiklis 18 nähakse ette, et „kui komisjon leiab [...], et olemasolev abikava ei sobi või enam ei sobi ühisturuga kokku, siis esitab ta soovituse, milles pakub kõnealusele liikmesriigile asjakohaseid meetmeid.” Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 19 lõikes 1 on sätestatud, et kui kõnealune liikmesriik kiidab pakutud meetmed heaks, siis komisjon „protokollib selle teabe” ja teatab sellest liikmesriigile. |
| --- | --- |

(61)

Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 26 lõike 1 alusel on mõeldav, et kuna komisjon ei avaldanud Itaalia valitsuse nõusolekut 2001. aasta kalandussuunistega, võis see viia mõne abisaaja heauskse oletuseni, et kõnealust riiklikku meedet võis pidada olemasolevaks abiks. Artiklis 26 on sätestatud, et komisjon peab avaldama „vastavalt [...] artiklile 18 koostoimes artikli 19 lõikega 1 tehtud otsuste kokkuvõtted.” Kõnealuse määruse artiklis 18 nähakse ette, et „kui komisjon leiab [...], et olemasolev abikava ei sobi või enam ei sobi ühisturuga kokku, siis esitab ta soovituse, milles pakub kõnealusele liikmesriigile asjakohaseid meetmeid.” Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 19 lõikes 1 on sätestatud, et kui kõnealune liikmesriik kiidab pakutud meetmed heaks, siis komisjon „protokollib selle teabe” ja teatab sellest liikmesriigile.

| (62) | Komisjon ei avaldanud Euroopa Liidu Teatajas kõikide liikmesriikide nõusolekut asjakohaste meetmete aktsepteerimise kohta, mida liikmesriigid andsid ettepaneku peale rakendada uued 2001. aasta kalandussuunised. Seepärast on komisjonil raske tõestada, et abisaajaid oli nõuetekohaselt teavitatud Itaalia valitsuse nõusolekust ja sellega kaasnenud abi seisundi muutusest. Samas tehti seda 2004. aasta kalandussuuniste puhul Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (14). |
| --- | --- |

(62)

Komisjon ei avaldanud Euroopa Liidu Teatajas kõikide liikmesriikide nõusolekut asjakohaste meetmete aktsepteerimise kohta, mida liikmesriigid andsid ettepaneku peale rakendada uued 2001. aasta kalandussuunised. Seepärast on komisjonil raske tõestada, et abisaajaid oli nõuetekohaselt teavitatud Itaalia valitsuse nõusolekust ja sellega kaasnenud abi seisundi muutusest. Samas tehti seda 2004. aasta kalandussuuniste puhul Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teadaandega (14).

| (63) | Seega, kuigi on olemas põhimõte, mille kohaselt ei või ettevõtja üldiselt toetuda ebaseadusliku riigiabi osas õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele, märgib komisjon, et käesoleval juhul võis arukas ja ettenägelik ettevõtja kuni asjakohaste meetmete aktsepteerimisteate avaldamiseni 11. novembril 2005 õigustatult arvata, et vaidlusalune riigiabi on endiselt olemasolev abikava ja et see ei ole muutunud uueks abikavaks. |
| --- | --- |

(63)

Seega, kuigi on olemas põhimõte, mille kohaselt ei või ettevõtja üldiselt toetuda ebaseadusliku riigiabi osas õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele, märgib komisjon, et käesoleval juhul võis arukas ja ettenägelik ettevõtja kuni asjakohaste meetmete aktsepteerimisteate avaldamiseni 11. novembril 2005 õigustatult arvata, et vaidlusalune riigiabi on endiselt olemasolev abikava ja et see ei ole muutunud uueks abikavaks.

| (64) | Seetõttu leiab komisjon käesoleval juhtumi puhul, et kuni 11. novembrini 2005 antud abi tagasinõudmine võib olla vastuolus õiguspärase ootuse kaitse või õiguskindluse põhimõttega. Järelikult nõutakse vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 tagasi üksnes abi, mis anti pärast 12. novembrit 2005. |
| --- | --- |

(64)

Seetõttu leiab komisjon käesoleval juhtumi puhul, et kuni 11. novembrini 2005 antud abi tagasinõudmine võib olla vastuolus õiguspärase ootuse kaitse või õiguskindluse põhimõttega. Järelikult nõutakse vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 tagasi üksnes abi, mis anti pärast 12. novembrit 2005.

| (65) | Käesolev otsus on tehtud kõnealuse abikava kohta ning see tuleb viivitamata ellu viia, eelkõige kõigi selle abikava raames antud üksiktoetuste tagasinõudmise suhtes, välja arvatud konkreetsetele projektidele antud toetused, mis andmise hetkel täitsid kõik vähese tähtsusega abi määruses sätestatud tingimused, ning komisjoni heaks kiidetud abikavades kehtivad erandid, |
| --- | --- |

(65)

Käesolev otsus on tehtud kõnealuse abikava kohta ning see tuleb viivitamata ellu viia, eelkõige kõigi selle abikava raames antud üksiktoetuste tagasinõudmise suhtes, välja arvatud konkreetsetele projektidele antud toetused, mis andmise hetkel täitsid kõik vähese tähtsusega abi määruses sätestatud tingimused, ning komisjoni heaks kiidetud abikavades kehtivad erandid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kalandussektori ühisettevõtete ja nende ühenduste ümberkorraldamise abikava, mida Itaalia viis asutamislepingu artikli 88 lõiget 3 rikkudes ellu ebaseaduslikult, on kokkusobimatu ühisturuga.

Artikkel 2

Kalandussektori ühisettevõttele või selle ühele ühendusele käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud korra kohaselt antud abi ei ole abi, kui see täitis andmise hetkel tingimused, mis on kehtestatud nõukogu määruse (EÜ) nr 994/98 (15) artikli 2 alusel vastu võetud määruses, mis kehtis abi andmisel ajal.

Artikkel 3

Käesoleva otsuse artiklis 1 osutatud korra kohaselt antud üksiktoetused, mis täitsid andmise hetkel määruse (EÜ) nr 994/98 artikli 1 alusel vastu võetud määruses või mis tahes muus abikavas sätestatud tingimused, on kokkusobivad ühisturuga kuni abi ülemmäärani, mida saab seda liiki abi suhtes kohaldada.

Artikkel 4

1.   Itaalia peab abisaajatelt tagasi nõudma artiklis 1 osutatud kokkusobimatu abi, mis on saadud pärast 12. novembrit 2005.

2.   Tagasimakstavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, millal need abisaaja käsutusse anti, kuni nende tegeliku tagastamiseni.

3.   Intressid arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (16) V peatükiga.

4.   Itaalia tühistab alates käesoleva otsuse vastuvõtmise kuupäevast kõik ettenähtud väljamaksed, mis on seotud artiklis 1 nimetatud abiga.

Artikkel 5

1.   Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tulemuslikult.

2.   Itaalia tagab, et käesolev otsus viiakse ellu nelja kuu jooksul alates otsusest teatamise kuupäevast.

Artikkel 6

1.   Kahe kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teatamist edastab Itaalia järgmise teabe:

| a) | nende kalandussektori ühisettevõtete nimekirja, kes said artiklites 2 ja 3 osutatud abi, ning igale ühisettevõtjale antud abi kogusumma; |
| --- | --- |

a)

nende kalandussektori ühisettevõtete nimekirja, kes said artiklites 2 ja 3 osutatud abi, ning igale ühisettevõtjale antud abi kogusumma;

| b) | igalt abisaajalt tagasi nõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

b)

igalt abisaajalt tagasi nõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid);

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjaliku kirjelduse; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjaliku kirjelduse;

| d) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatelt on nõutud abi tagasimaksmist. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatelt on nõutud abi tagasimaksmist.

2.   Itaalia teavitab komisjoni järjekindlalt käesoleva otsuse rakendamiseks võetud riiklike meetmete elluviimisest, kuni artiklites 1, 2 ja 3 osutatud abi on täielikult tagasi makstud. Itaalia esitab komisjoni taotlusel viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Samuti esitab kõnealune liikmesriik üksikasjaliku teabe abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja tagasinõutavate intresside kohta.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 28. oktoober 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

1

(2)  Kiri on avaldatud ELTs C 202, 25.8.2006, lk 11.

2

(3)  EÜT C 100, 27.3.1997, lk 12.

3

(4)  EÜT C 19, 20.1.2001, lk 7.

4

(5)  Liikmesriikide nõustumise mõju asjakohaste meetmetega tuli selgelt välja seoses otsusega kohtuasjas C-313/90, Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques ja teised vs. komisjon, EKL 1993, lk I-1125: „...suunistes sätestatud ja liikmesriikide poolt heaks kiidetud eeskirjadega tühistatakse muu hulgas varem antud luba anda nende kohaldamisalasse kuuluvat teatavat liiki abi, mistõttu kõnealune abikava määratletakse uueks abikavaks ning kehtestatakse kohustus sellest komisjonile ette teatada.” (lõige 35).

5

vs

(6)  EÜT C 288, 9.10.1999, lk 2.

6

(7)  ELT C 229, 14.9.2004, lk 5.

7

(8)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

8

(9)  KOM(2006) 103 lõplik.

9

(10)  ELT C 84, 3.4.2008, lk 10.

10

(11)  Kohtuasi C-5/89: komisjon vs. Saksamaa EKL1990, lk I-3437, punkt 14; kohtuasi C-169/95: Hispaania vs. komisjon, EKL 1997, lk I-135, punkt 51, ja kohtuasi T-55/99: CETM vs. komisjon, EKL 2000, lk II-3207, punkt 121.

11

vs.

vs.

vs.

(12)  Kohtuasi 265/85: Van den Bergh en Jurgens vs. komisjon, EKL 1987, lk 1155, punkt 44.

12

vs.

(13)  Kohtuasi C-311/94: Ijssel-Vliet vs. Minister van Economische Zaken, EKL 1996, lk I-5023, punktid 36–44.

13

vs.

(14)  ELT C 278, 11. 11.2005, lk 14.

14

(15)  EÜT L 142, 14.5.1998, lk 1.

15

(16)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

16

---