# Eiropas Savienības L 48/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.048.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 48 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 25. februāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.048.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 48

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 25. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes īstenošanas Regula (ES) Nr. 151/2010 (2010. gada 22. februāris), ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kuri piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 152/2010 (2010. gada 23. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 3 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 153/2010 (2010. gada 23. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 5 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 154/2010 (2010. gada 24. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 7 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 155/2010 (2010. gada 24. februāris), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 9 |
| | | Komisijas Regula (ES) Nr. 156/2010 (2010. gada 24. februāris), ar ko nosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu, kas piemērojams, izdodot eksporta licences, ar ko noraida eksporta licenču pieteikumus un pārtrauc ārpuskvotas cukura eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu | 11 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2010/115/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 23. februāris), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 972)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2010/116/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2010. gada 24. februāris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu | 17 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes īstenošanas Regula (ES) Nr. 151/2010 (2010. gada 22. februāris), ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kuri piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 152/2010 (2010. gada 23. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

3

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 153/2010 (2010. gada 23. februāris) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

5

Komisijas Regula (ES) Nr. 154/2010 (2010. gada 24. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

7

Komisijas Regula (ES) Nr. 155/2010 (2010. gada 24. februāris), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

9

Komisijas Regula (ES) Nr. 156/2010 (2010. gada 24. februāris), ar ko nosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu, kas piemērojams, izdodot eksporta licences, ar ko noraida eksporta licenču pieteikumus un pārtrauc ārpuskvotas cukura eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu

11

LĒMUMI

2010/115/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 23. februāris), ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 972)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 972)

1

12

2010/116/ES

*

Komisijas Lēmums (2010. gada 24. februāris), ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu

17

| | | IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu |
| --- | --- | --- |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 660/07/COL (2007. gada 12. decembris) par kompensāciju Hurtigruten sabiedrībām attiecībā uz sociālās nodrošināšanas iemaksu paaugstināšanu (Norvēģija) | 19 |
| | * | EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 433/09/COL (2009. gada 30. oktobris), ar ko septiņdesmit trešo reizi groza procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā | 27 |

IV   Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 660/07/COL (2007. gada 12. decembris) par kompensāciju Hurtigruten sabiedrībām attiecībā uz sociālās nodrošināšanas iemaksu paaugstināšanu (Norvēģija)

Hurtigruten

19

*

EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 433/09/COL (2009. gada 30. oktobris), ar ko septiņdesmit trešo reizi groza procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 48/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 151/2010

(2010. gada 22. februāris),

ar ko izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kuri piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (2009. gada 30. novembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 9. panta 1. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome ar Regulu (EK) Nr. 260/2007 (2) piemēroja galīgu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam. Trīs uzņēmumiem, kuriem noteica atsevišķās maksājumu likmes, spēkā esošie maksājumi ir no 17 % līdz 38,8 %. Atlikušais maksājums ir 63,5 %. |
| --- | --- |

(1)

Padome ar Regulu (EK) Nr. 260/2007 (2) piemēroja galīgu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam. Trīs uzņēmumiem, kuriem noteica atsevišķās maksājumu likmes, spēkā esošie maksājumi ir no 17 % līdz 38,8 %. Atlikušais maksājums ir 63,5 %.

1.2.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (2) | Komisija atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam no viena ražotāja eksportētāja, kurš ražoja konkrētus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodus, 2008. gada maijā saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam no viena ražotāja eksportētāja, kurš ražoja konkrētus Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodus, 2008. gada maijā saņēma pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu.

| (3) | Pieprasījumu iesniedza Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. (“SWT” vai “pieprasījuma iesniedzējs”). |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījumu iesniedza Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. (“SWT” vai “pieprasījuma iesniedzējs”).

| (4) | Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka, pamatojoties uz salikto normālo vērtību un uz Savienību veiktā eksporta cenu salīdzinājumu, tā dempinga starpība, šķiet, bija būtiski zemāka nekā pašreizējais pasākuma līmenis un pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus tam, ka, pamatojoties uz salikto normālo vērtību un uz Savienību veiktā eksporta cenu salīdzinājumu, tā dempinga starpība, šķiet, bija būtiski zemāka nekā pašreizējais pasākuma līmenis un pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā līmenī, lai neitralizētu dempingu, vairs nav nepieciešama.

1.3.   Pārskatīšanas sākšana

| (5) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, Komisija ar paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), sāka daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un pārbaudīja dempingu tikai tiktāl, ciktāl tas attiecās uz uzņēmumu SWT. “Attiecīgais ražojums” ir tas pats, kas minēts Padomes Regulā (EK) Nr. 260/2007, proti, volframa elektrodi, kuru sastāvā volframs ir 94 % no svara vai vairāk, izņemot tādus, kas iegūti saķepinot, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00 un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. |
| --- | --- |

(5)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, Komisija ar paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”), kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), sāka daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu un pārbaudīja dempingu tikai tiktāl, ciktāl tas attiecās uz uzņēmumu SWT. “Attiecīgais ražojums” ir tas pats, kas minēts Padomes Regulā (EK) Nr. 260/2007, proti, volframa elektrodi, kuru sastāvā volframs ir 94 % no svara vai vairāk, izņemot tādus, kas iegūti saķepinot, neatkarīgi no tā, vai tie ir vai nav sagriezti vajadzīgajā garumā, ko patlaban klasificē ar KN kodu ex 8101 99 10 un ex 8515 90 00 un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

| (6) | Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. oktobra līdz 2008. gada 30. septembrim. |
| --- | --- |

(6)

Dempinga izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. oktobra līdz 2008. gada 30. septembrim.

| (7) | Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražošanas nozares pārstāvjiem un eksportētājvalsts pārstāvjiem par pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, Savienības ražošanas nozares pārstāvjiem un eksportētājvalsts pārstāvjiem par pārskatīšanas izmeklēšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.

2.   PIEPRASĪJUMA ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (8) | Uzņēmums SWT2009. gada 9. novembrī nosūtīja Komisijai vēstuli, ar kuru oficiāli atsauca pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam. Ņemot vērā neseno ekonomisko krīzi, pieprasījuma iesniedzējs ir sācis pārskatīt dažu savas darbības aspektu ekonomisko dzīvotspēju. |
| --- | --- |

(8)

Uzņēmums SWT2009. gada 9. novembrī nosūtīja Komisijai vēstuli, ar kuru oficiāli atsauca pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam. Ņemot vērā neseno ekonomisko krīzi, pieprasījuma iesniedzējs ir sācis pārskatīt dažu savas darbības aspektu ekonomisko dzīvotspēju.

| (9) | Savienības ražošanas nozares pārstāvji uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzēja sniegtie iemesli pieprasījuma atsaukšanai bija netieši un nebija pieņemami. |
| --- | --- |

(9)

Savienības ražošanas nozares pārstāvji uzskatīja, ka pieprasījuma iesniedzēja sniegtie iemesli pieprasījuma atsaukšanai bija netieši un nebija pieņemami.

| (10) | Taču pārskatīšanas pieprasījums tika iesniegts vēl 2008. gada maijā, t. i., pirms ekonomikas krīzes sākšanās, un pieprasījuma iesniedzējs pieprasījumu atsauca labu laiku pēc krīzes sākuma, kad izmeklēšana vēl aizvien turpinājās un nebija pabeigta, tāpēc Komisija nevar uzskatīt pieprasījuma atsaukšanas iemeslus par netiešiem. |
| --- | --- |

(10)

Taču pārskatīšanas pieprasījums tika iesniegts vēl 2008. gada maijā, t. i., pirms ekonomikas krīzes sākšanās, un pieprasījuma iesniedzējs pieprasījumu atsauca labu laiku pēc krīzes sākuma, kad izmeklēšana vēl aizvien turpinājās un nebija pabeigta, tāpēc Komisija nevar uzskatīt pieprasījuma atsaukšanas iemeslus par netiešiem.

| (11) | Tika apsvērts, vai pārskatīšanas izmeklēšana jāturpina ex officio. Komisijas dienesti konstatēja, ka izbeigšana neietekmēs pašreizējos antidempinga pasākumus, un netika saņemti pārliecinoši argumenti, ka izbeigšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, pārskatīšanas izmeklēšana būtu jāizbeidz. |
| --- | --- |

(11)

Tika apsvērts, vai pārskatīšanas izmeklēšana jāturpina ex officio. Komisijas dienesti konstatēja, ka izbeigšana neietekmēs pašreizējos antidempinga pasākumus, un netika saņemti pārliecinoši argumenti, ka izbeigšana būtu pretrunā Savienības interesēm. Pamatojoties uz šiem apsvērumiem, pārskatīšanas izmeklēšana būtu jāizbeidz.

| (12) | Ieinteresētās personas tika informētas par nodomu izbeigt pārskatīšanas izmeklēšanu, un tām bija dota iespēja izteikt piezīmes. Netika saņemtas piezīmes, kas spētu grozīt 10. un 11. apsvērumā izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(12)

Ieinteresētās personas tika informētas par nodomu izbeigt pārskatīšanas izmeklēšanu, un tām bija dota iespēja izteikt piezīmes. Netika saņemtas piezīmes, kas spētu grozīt 10. un 11. apsvērumā izklāstītos secinājumus.

| (13) | Tādēļ ir secināts, ka pārskatīšana attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importu būtu jāizbeidz, spēkā esošos antidempinga pasākumus atstājot nemainīgus, |
| --- | --- |

(13)

Tādēļ ir secināts, ka pārskatīšana attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importu būtu jāizbeidz, spēkā esošos antidempinga pasākumus atstājot nemainīgus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes volframa elektrodu importam, kuru sāka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam, spēkā esošos antidempinga pasākumus atstājot nemainīgus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šo regulu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 22. februārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

C. ASHTON

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 72, 13.3.2007., 1. lpp.

2

(3)  OV C 309, 4.12.2008., 11. lpp.

3

---

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 48/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 48/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 152/2010

(2010. gada 23. februāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. slejā aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. slejā, atbilstīgi 3. slejā noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. slejā aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīts minētās tabulas 2. slejā, atbilstīgi 3. slejā noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, šīs izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, šīs izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. slejā, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodu, kas norādīts tabulas 2. slejā.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. februārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Priekšmets sastāv no tumšzaļiem elektrības vadiem, kuros iemontētas 160 dzidrās kvēlspuldzītes (1,5 V/0,5 W), kas savienotas, veidojot 320 × 150 cm tīklu (t. s. “gaismas tīklu”). Tīkla acu izmēri ir 19 × 19 cm, tādējādi attālums starp spuldzītēm ir apmēram 19 cm.
  Priekšmets ir mazumtirdzniecības iepakojumā kopā ar 24 V statisko pārveidotāju, astoņiem piesūcekņiem ar āķīšiem un desmit rezerves spuldzītēm.
  Gaismas tīkls ir ražots lietošanai gan ārā, gan telpās.
  Priekšmets ir domāts kā rotājums, piemēram, Ziemassvētku eglītē vai logā. | 9405 30 00 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 9405 un 9405 30 00 aprakstus.
  Tīkla izmēri ļauj to viegli aplikt Ziemassvētku eglītei un to pārklāt. Vadu krāsa un 19 × 19 cm atsevišķās tīkla acis, kas ļauj tīklu pārvilkt zaru galiem, nodrošina, ka, spuldzītes iededzot, vadi un spuldzītes tiek nomaskētas, bet gaisma spīd cauri un rada vienveidīgu rotājumu.
  Lai gan šo priekšmetu var izmantot arī citām vajadzībām, tā mērķis un raksturīgās pazīmes norāda, ka tas ir domāts Ziemassvētku eglītes izrotāšanai ar gaismekļiem.
  Tādēļ šis priekšmets klasificējams ar KN kodu 9405 30 00 kā gaismeklis, ko izmanto Ziemassvētku eglītēm. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Priekšmets sastāv no tumšzaļiem elektrības vadiem, kuros iemontētas 160 dzidrās kvēlspuldzītes (1,5 V/0,5 W), kas savienotas, veidojot 320 × 150 cm tīklu (t. s. “gaismas tīklu”). Tīkla acu izmēri ir 19 × 19 cm, tādējādi attālums starp spuldzītēm ir apmēram 19 cm.

Priekšmets ir mazumtirdzniecības iepakojumā kopā ar 24 V statisko pārveidotāju, astoņiem piesūcekņiem ar āķīšiem un desmit rezerves spuldzītēm.

Gaismas tīkls ir ražots lietošanai gan ārā, gan telpās.

Priekšmets ir domāts kā rotājums, piemēram, Ziemassvētku eglītē vai logā.

9405 30 00

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu un KN kodu 9405 un 9405 30 00 aprakstus.

Tīkla izmēri ļauj to viegli aplikt Ziemassvētku eglītei un to pārklāt. Vadu krāsa un 19 × 19 cm atsevišķās tīkla acis, kas ļauj tīklu pārvilkt zaru galiem, nodrošina, ka, spuldzītes iededzot, vadi un spuldzītes tiek nomaskētas, bet gaisma spīd cauri un rada vienveidīgu rotājumu.

Lai gan šo priekšmetu var izmantot arī citām vajadzībām, tā mērķis un raksturīgās pazīmes norāda, ka tas ir domāts Ziemassvētku eglītes izrotāšanai ar gaismekļiem.

Tādēļ šis priekšmets klasificējams ar KN kodu 9405 30 00 kā gaismeklis, ko izmanto Ziemassvētku eglītēm.

---

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 48/5

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 153/2010

(2010. gada 23. februāris)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jāparedz pasākumi attiecībā uz šīs regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnībā vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Savienības noteikumiem.

| (3) | Šīs regulas pielikuma tabulas 1. slejā aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīti minētās tabulas 2. slejā, atbilstīgi 3. slejā noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Šīs regulas pielikuma tabulas 1. slejā aprakstītās preces saskaņā ar minētajiem vispārīgajiem noteikumiem jāklasificē saskaņā ar KN kodu, kas norādīti minētās tabulas 2. slejā, atbilstīgi 3. slejā noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, šīs izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi paredzēt, ka saistošo izziņu par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, šīs izziņas turētājs var turpināt izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Muitas kodeksa komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. slejā, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodu, kas norādīts tabulas 2. slejā.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 23. februārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

Komisijas loceklis

Algirdas ŠEMETA

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Izstrādājums t. s. “telpisko bilžu grāmatas” veidā, kurā ietilpst apdrukātas kartona lapas, no kurām divās ir neizvērsts teksts, kas attiecas uz rotaļu darbību.
  Tam ir vēl sešas lapas, kuras atvērtā veidā veido vairāku kosmosa stacijas nodalījumu trīsdimensiju attēlu.
  Tajā ietilpst arī lapa ar izspiežamām, pieceļamām kartona figūrām, kuras var ievietot dažādās kosmosa stacijas daļās. | 9503 00 99 | Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, 49. nodaļas 1.c) piezīmi un KN kodu 9503 00 un 9503 00 99 aprakstus.
  Ņemot vērā izstrādājuma īpašības (uzbūvi), tas pēc būtības ir paredzēts rotaļām.
  Bērnu bilžu grāmatas, kurās ietilpst pieceļamas vai kustināmas figūras vai izgriežamas daļas, ir klasificējamas pozīcijā 4903 (Bērnu bilžu grāmatas, zīmēšanas vai izkrāsojamās grāmatas), ja vien attiecīgais priekšmets pēc būtības nav rotaļlieta. Priekšmeti, kas ir rotaļlietas, pozīcijā 4903 neietilpst un ir klasificējami 95. nodaļā (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumus pozīcijai 4903).
  Ar 49. nodaļas 1.c) piezīmi ir noteikts, ka 95. nodaļas priekšmeti 49. nodaļā neietilpst.
  Tāpēc izstrādājums ir klasificējams pozīcijā 9503 kā rotaļlieta. |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

Izstrādājums t. s. “telpisko bilžu grāmatas” veidā, kurā ietilpst apdrukātas kartona lapas, no kurām divās ir neizvērsts teksts, kas attiecas uz rotaļu darbību.

Tam ir vēl sešas lapas, kuras atvērtā veidā veido vairāku kosmosa stacijas nodalījumu trīsdimensiju attēlu.

Tajā ietilpst arī lapa ar izspiežamām, pieceļamām kartona figūrām, kuras var ievietot dažādās kosmosa stacijas daļās.

9503 00 99

Klasifikācija noteikta, ievērojot kombinētās nomenklatūras 1. un 6. vispārīgo interpretācijas noteikumu, 49. nodaļas 1.c) piezīmi un KN kodu 9503 00 un 9503 00 99 aprakstus.

Ņemot vērā izstrādājuma īpašības (uzbūvi), tas pēc būtības ir paredzēts rotaļām.

Bērnu bilžu grāmatas, kurās ietilpst pieceļamas vai kustināmas figūras vai izgriežamas daļas, ir klasificējamas pozīcijā 4903 (Bērnu bilžu grāmatas, zīmēšanas vai izkrāsojamās grāmatas), ja vien attiecīgais priekšmets pēc būtības nav rotaļlieta. Priekšmeti, kas ir rotaļlietas, pozīcijā 4903 neietilpst un ir klasificējami 95. nodaļā (sk. arī Harmonizētās sistēmas skaidrojumus pozīcijai 4903).

Ar 49. nodaļas 1.c) piezīmi ir noteikts, ka 95. nodaļas priekšmeti 49. nodaļā neietilpst.

Tāpēc izstrādājums ir klasificējams pozīcijā 9503 kā rotaļlieta.

---

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 48/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 48/7

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 154/2010

(2010. gada 24. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 24. februārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 114,6 |
| JO | 88,1 |
| MA | 88,3 |
| TN | 123,7 |
| TR | 110,4 |
| ZZ | 105,0 |
| 0707 00 05 | EG | 216,8 |
| JO | 138,7 |
| TR | 148,0 |
| ZZ | 167,8 |
| 0709 90 70 | IL | 265,5 |
| MA | 132,0 |
| TR | 168,0 |
| ZZ | 188,5 |
| 0709 90 80 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,2 |
| IL | 53,4 |
| MA | 49,6 |
| TN | 56,7 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 53,4 |
| 0805 20 10 | EG | 65,1 |
| IL | 139,6 |
| MA | 89,2 |
| TR | 87,0 |
| ZZ | 95,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,8 |
| EG | 69,6 |
| IL | 97,7 |
| JM | 97,9 |
| MA | 111,7 |
| PE | 62,6 |
| PK | 34,1 |
| TR | 60,0 |
| ZZ | 73,8 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 73,1 |
| MA | 68,6 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 71,0 |
| 0808 10 80 | CA | 77,1 |
| CL | 59,9 |
| CN | 68,5 |
| MK | 24,7 |
| US | 130,3 |
| ZZ | 72,1 |
| 0808 20 50 | AR | 83,8 |
| CL | 75,8 |
| CN | 75,8 |
| US | 92,0 |
| ZA | 101,0 |
| ZZ | 85,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

IL

114,6

JO

88,1

MA

88,3

TN

123,7

TR

110,4

ZZ

105,0

0707 00 05

EG

216,8

JO

138,7

TR

148,0

ZZ

167,8

0709 90 70

IL

265,5

MA

132,0

TR

168,0

ZZ

188,5

0709 90 80

EG

82,2

ZZ

82,2

0805 10 20

EG

45,2

IL

53,4

MA

49,6

TN

56,7

TR

61,9

ZZ

53,4

0805 20 10

EG

65,1

IL

139,6

MA

89,2

TR

87,0

ZZ

95,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,8

EG

69,6

IL

97,7

JM

97,9

MA

111,7

PE

62,6

PK

34,1

TR

60,0

ZZ

73,8

0805 50 10

EG

76,3

IL

73,1

MA

68,6

TR

66,0

ZZ

71,0

0808 10 80

CA

77,1

CL

59,9

CN

68,5

MK

24,7

US

130,3

ZZ

72,1

0808 20 50

AR

83,8

CL

75,8

CN

75,8

US

92,0

ZA

101,0

ZZ

85,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 48/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 48/9

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 155/2010

(2010. gada 24. februāris),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 877/2009 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 150/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2009./10. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 877/2009 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 150/2010 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2009./10. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 877/2009 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2010. gada 25. februārī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 24. februārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 253, 25.9.2009., 3. lpp.

3

(4)  OV L 47, 24.2.2010., 14. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2010. gada 25. februāra piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 42,05 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 42,05 | 2,29 |
| 1701 12 10 (1) | 42,05 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,05 | 1,99 |
| 1701 91 00 (2) | 48,21 | 3,01 |
| 1701 99 10 (2) | 48,21 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,21 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

42,05

0,00

1701 11 90 (1)

42,05

2,29

1701 12 10 (1)

42,05

0,00

1701 12 90 (1)

42,05

1,99

1701 91 00 (2)

48,21

3,01

1701 99 10 (2)

48,21

0,00

1701 99 90 (2)

48,21

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 48/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 48/11

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 156/2010

(2010. gada 24. februāris),

ar ko nosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu, kas piemērojams, izdodot eksporta licences, ar ko noraida eksporta licenču pieteikumus un pārtrauc ārpuskvotas cukura eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 7.e pantu saistībā ar 9. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktu tirdzniecības gadā saražoto cukura daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 56. pantā paredzēto kvotu, var eksportēt tikai tad, ja ir ievērots Komisijas noteiktais kvantitatīvais ierobežojums. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 61. panta pirmās daļas d) punktu tirdzniecības gadā saražoto cukura daudzumu, kas pārsniedz minētās regulas 56. pantā paredzēto kvotu, var eksportēt tikai tad, ja ir ievērots Komisijas noteiktais kvantitatīvais ierobežojums.

| (2) | Minētie ierobežojumi ir noteikti Komisijas 2010. gada 3. februāra Regulā (EK) Nr. 94/2010, ar ko nosaka papildu kvantitatīvo ierobežojumu ārpuskvotas cukura eksportam 2009./2010. tirdzniecības gadā (3). |
| --- | --- |

(2)

Minētie ierobežojumi ir noteikti Komisijas 2010. gada 3. februāra Regulā (EK) Nr. 94/2010, ar ko nosaka papildu kvantitatīvo ierobežojumu ārpuskvotas cukura eksportam 2009./2010. tirdzniecības gadā (3).

| (3) | Cukura daudzumi, uz kuriem attiecas eksporta licenču pieteikumi, pārsniedz Regulā (EK) Nr. 94/2010 noteikto kvantitatīvo ierobežojumu. Tāpēc jānosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficients daudzumiem, uz kuriem attiecas no 2010. gada 15. februāra līdz 2010. gada 19. februārim iesniegtie pieteikumi. Tāpēc visi pēc 2010. gada 22. februāra iesniegtie cukura eksporta licenču pieteikumi ir jānoraida un eksporta licenču pieteikumu pieņemšana jāpārtrauc, |
| --- | --- |

(3)

Cukura daudzumi, uz kuriem attiecas eksporta licenču pieteikumi, pārsniedz Regulā (EK) Nr. 94/2010 noteikto kvantitatīvo ierobežojumu. Tāpēc jānosaka piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficients daudzumiem, uz kuriem attiecas no 2010. gada 15. februāra līdz 2010. gada 19. februārim iesniegtie pieteikumi. Tāpēc visi pēc 2010. gada 22. februāra iesniegtie cukura eksporta licenču pieteikumi ir jānoraida un eksporta licenču pieteikumu pieņemšana jāpārtrauc,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Eksporta licences attiecībā uz ārpuskvotas cukuru, par ko pieteikumi iesniegti no 2010. gada 15. februāra līdz 2010. gada 19. februārim, izdod par pieteikumos norādītajiem daudzumiem, reizinot ar piešķiramā daudzuma ierobežojuma koeficientu 38,647912 %.

2.   Ar šo tiek noraidīti ārpuskvotas cukura eksporta licenču pieteikumi, kas iesniegti 2010. gada 22., 23., 24., 25. un 26. februārī.

3.   Ārpuskvotas cukura eksporta licenču pieteikumu pieņemšanu pārtrauc uz laiku no 2010. gada 1. marta līdz 2010. gada 30. septembrim.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 24. februārī

Komisijas vārdā, priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 32, 4.2.2010., 2. lpp.

3

---

LĒMUMI

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 48/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 48/12

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 23. februāris),

ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2010) 972)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/115/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvu 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem (1) un jo īpaši tās 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Direktīvu 2000/53/EK ir aizliegts izmantot svinu, dzīvsudrabu, kadmiju vai sešvērtīgo hromu to transportlīdzekļu materiālos un detaļās, kurus laiž tirgū pēc 2003. gada 1. jūlija, izņemot gadījumus saskaņā ar nosacījumiem, kas minēti direktīvas II pielikumā. Saskaņā ar Direktīvas 2000/53/EK 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu Komisijai minētās direktīvas II pielikums regulāri ir jāpielāgo tehnikas un zinātnes attīstībai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Direktīvu 2000/53/EK ir aizliegts izmantot svinu, dzīvsudrabu, kadmiju vai sešvērtīgo hromu to transportlīdzekļu materiālos un detaļās, kurus laiž tirgū pēc 2003. gada 1. jūlija, izņemot gadījumus saskaņā ar nosacījumiem, kas minēti direktīvas II pielikumā. Saskaņā ar Direktīvas 2000/53/EK 4. panta 2. punkta b) apakšpunktu Komisijai minētās direktīvas II pielikums regulāri ir jāpielāgo tehnikas un zinātnes attīstībai.

| (2) | Direktīvas 2000/53/EK II pielikumā iekļauts to transportlīdzekļu un detaļu saraksts, uz kuriem neattiecas direktīvas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktais aizliegums. Transportlīdzekļos, kas tirgū laisti pirms dienas, līdz kurai izņēmums ir spēkā, svins, dzīvsudrabs, kadmijs vai sešvērtīgais hroms var būt Direktīvas 2000/53/EK II pielikumā norādītajos materiālos un detaļās. Komisijas 2008. gada 1. augusta Lēmumā 2008/689/EK, ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem (2), norādīts, ka attiecībā uz 8.a ierakstā minēto lodmetālu elektronisko shēmu platēs un citās elektroietaisēs, izņemot uz stikla, un 8.b ierakstā minēto lodmetālu elektroietaisēs uz stikla izņēmumi jāpārskata 2009. gadā. |
| --- | --- |

(2)

Direktīvas 2000/53/EK II pielikumā iekļauts to transportlīdzekļu un detaļu saraksts, uz kuriem neattiecas direktīvas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteiktais aizliegums. Transportlīdzekļos, kas tirgū laisti pirms dienas, līdz kurai izņēmums ir spēkā, svins, dzīvsudrabs, kadmijs vai sešvērtīgais hroms var būt Direktīvas 2000/53/EK II pielikumā norādītajos materiālos un detaļās. Komisijas 2008. gada 1. augusta Lēmumā 2008/689/EK, ar ko groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem (2), norādīts, ka attiecībā uz 8.a ierakstā minēto lodmetālu elektronisko shēmu platēs un citās elektroietaisēs, izņemot uz stikla, un 8.b ierakstā minēto lodmetālu elektroietaisēs uz stikla izņēmumi jāpārskata 2009. gadā.

| (3) | Tehniskajā un zinātniskajā novērtējumā ir uzskatāmi parādīts, ka šie divi izņēmumi jāiedala desmit konkrētākos lietojumos. No šiem desmit lietojumiem pieciem materiāliem un detaļām, kas satur svinu, jāturpina īslaicīgi nepiemērot Direktīvas 2000/53/EK 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto aizliegumu, jo no tehniskā vai zinātniskā viedokļa joprojām nav iespējams izvairīties no šo vielu izmantošanas šajos konkrētajos materiālos un detaļās. Tāpēc ir lietderīgi pagarināt šo izņēmumu termiņu, līdz kļūst iespējams izvairīties no šo aizliegto vielu izmantošanas. |
| --- | --- |

(3)

Tehniskajā un zinātniskajā novērtējumā ir uzskatāmi parādīts, ka šie divi izņēmumi jāiedala desmit konkrētākos lietojumos. No šiem desmit lietojumiem pieciem materiāliem un detaļām, kas satur svinu, jāturpina īslaicīgi nepiemērot Direktīvas 2000/53/EK 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto aizliegumu, jo no tehniskā vai zinātniskā viedokļa joprojām nav iespējams izvairīties no šo vielu izmantošanas šajos konkrētajos materiālos un detaļās. Tāpēc ir lietderīgi pagarināt šo izņēmumu termiņu, līdz kļūst iespējams izvairīties no šo aizliegto vielu izmantošanas.

| (4) | Pārējiem pieciem materiāliem un detaļām, kas satur svinu, jāturpina nepiemērot Direktīvas 2000/53/EK 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto aizliegumu, nenosakot termiņu, jo no tehniskā vai zinātniskā viedokļa nav iespējams izvairīties no šo vielu izmantošanas šajos konkrētajos materiālos un detaļās un tuvākajā nākotnē nav paredzēts reāli ieviest alternatīvus risinājumus. Šie izņēmumi ir jāpārskata 2014. gadā, ņemot vērā tehnikas un zinātnes attīstību, lai novērtētu, kad būs iespējams izvairīties no šo vielu izmantošanas. Izņēmums attiecībā uz svinu stikllodējumos ar elektroiekārtām saistītajos lietojumos, izņemot laminēšanas glazēšanu, jāpārskata līdz 2012. gada 1. janvārim, jo aizstājēji šim lietojumam pastāv, taču vēl jāpārbauda un jāapstiprina to tehniskās īpašības. |
| --- | --- |

(4)

Pārējiem pieciem materiāliem un detaļām, kas satur svinu, jāturpina nepiemērot Direktīvas 2000/53/EK 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto aizliegumu, nenosakot termiņu, jo no tehniskā vai zinātniskā viedokļa nav iespējams izvairīties no šo vielu izmantošanas šajos konkrētajos materiālos un detaļās un tuvākajā nākotnē nav paredzēts reāli ieviest alternatīvus risinājumus. Šie izņēmumi ir jāpārskata 2014. gadā, ņemot vērā tehnikas un zinātnes attīstību, lai novērtētu, kad būs iespējams izvairīties no šo vielu izmantošanas. Izņēmums attiecībā uz svinu stikllodējumos ar elektroiekārtām saistītajos lietojumos, izņemot laminēšanas glazēšanu, jāpārskata līdz 2012. gada 1. janvārim, jo aizstājēji šim lietojumam pastāv, taču vēl jāpārbauda un jāapstiprina to tehniskās īpašības.

| (5) | Attiecībā uz svinu un svina savienojumiem, kurus izmanto par sastāvdaļu metālu elastomēra saistvielās elektropārvades lietojumiem ar svina saturu līdz 0,5 % masas, izņēmuma termiņš nav jāpagarina, jo tagad ir iespējams izvairīties no svina izmantošanas šāda veida lietojumos. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz svinu un svina savienojumiem, kurus izmanto par sastāvdaļu metālu elastomēra saistvielās elektropārvades lietojumiem ar svina saturu līdz 0,5 % masas, izņēmuma termiņš nav jāpagarina, jo tagad ir iespējams izvairīties no svina izmantošanas šāda veida lietojumos.

| (6) | Direktīvas 2000/53/EK II pielikumā noteikts, ka rezerves detaļām, kuras laistas tirgū pēc 2003. gada 1. jūlija un kuras izmanto transportlīdzekļiem, kas laisti tirgū pirms 2003. gada 1. jūlija, nav jāpiemēro Direktīvas 2000/53/EK 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais aizliegums. Saskaņā ar šo izņēmumu transportlīdzekļus, kas tirgū laisti, pirms stājies spēkā 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais aizliegums, atļauts remontēt, izmantojot rezerves detaļas, kuras atbilst transportlīdzeklī sākotnēji iebūvēto detaļu kvalitātes un drošības prasībām. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvas 2000/53/EK II pielikumā noteikts, ka rezerves detaļām, kuras laistas tirgū pēc 2003. gada 1. jūlija un kuras izmanto transportlīdzekļiem, kas laisti tirgū pirms 2003. gada 1. jūlija, nav jāpiemēro Direktīvas 2000/53/EK 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais aizliegums. Saskaņā ar šo izņēmumu transportlīdzekļus, kas tirgū laisti, pirms stājies spēkā 4. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais aizliegums, atļauts remontēt, izmantojot rezerves detaļas, kuras atbilst transportlīdzeklī sākotnēji iebūvēto detaļu kvalitātes un drošības prasībām.

| (7) | Direktīvas 2000/53/EK II pielikumā minētais izņēmums neattiecas uz to transportlīdzekļu rezerves detaļām, kas tirgū laisti pēc 2003. gada 1. jūlija un pirms dienas, līdz kurai ir spēkā attiecīgais minētās direktīvas II pielikumā paredzētais izņēmums. Tādējādi minētajiem transportlīdzekļiem paredzētajās rezerves detaļās nedrīkst būt smagie metāli – pat tad, ja ar tām aizstāj smagos metālus saturošas detaļas, kuras ietilpa sākotnējā komplektācijā. |
| --- | --- |

(7)

Direktīvas 2000/53/EK II pielikumā minētais izņēmums neattiecas uz to transportlīdzekļu rezerves detaļām, kas tirgū laisti pēc 2003. gada 1. jūlija un pirms dienas, līdz kurai ir spēkā attiecīgais minētās direktīvas II pielikumā paredzētais izņēmums. Tādējādi minētajiem transportlīdzekļiem paredzētajās rezerves detaļās nedrīkst būt smagie metāli – pat tad, ja ar tām aizstāj smagos metālus saturošas detaļas, kuras ietilpa sākotnējā komplektācijā.

| (8) | Atsevišķos gadījumos transportlīdzekļa remontu nav iespējams veikt, neizmantojot oriģinālās rezerves detaļas, jo būtu jāmaina visu transportlīdzekļa sistēmu dimensiju un funkcionālie parametri. Šādas rezerves detaļas nevar iebūvēt transportlīdzekļu sistēmās, kas sākotnēji ražotas no detaļām, kas satur smagos metālus, tādējādi nav iespējams saremontēt minētos transportlīdzekļus, kā rezultātā tie būtu priekšlaicīgi ekspluatācijai nederīgi. Patērētāju drošības apsvērumu dēļ un ņemot vērā vides ieguvumus, ko rada produkta ekspluatācijas laika pagarināšana, ir lietderīgi atļaut veikt šo transportlīdzekļu detaļu remontu, izmantojot oriģinālās detaļas. |
| --- | --- |

(8)

Atsevišķos gadījumos transportlīdzekļa remontu nav iespējams veikt, neizmantojot oriģinālās rezerves detaļas, jo būtu jāmaina visu transportlīdzekļa sistēmu dimensiju un funkcionālie parametri. Šādas rezerves detaļas nevar iebūvēt transportlīdzekļu sistēmās, kas sākotnēji ražotas no detaļām, kas satur smagos metālus, tādējādi nav iespējams saremontēt minētos transportlīdzekļus, kā rezultātā tie būtu priekšlaicīgi ekspluatācijai nederīgi. Patērētāju drošības apsvērumu dēļ un ņemot vērā vides ieguvumus, ko rada produkta ekspluatācijas laika pagarināšana, ir lietderīgi atļaut veikt šo transportlīdzekļu detaļu remontu, izmantojot oriģinālās detaļas.

| (9) | Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 2000/53/EK. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ atbilstīgi jāgroza Direktīva 2000/53/EK.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko izdevusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi 18. panta 1. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvā 2006/12/EK par atkritumiem (3), |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko izdevusi komiteja, kura izveidota atbilstīgi 18. panta 1. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvā 2006/12/EK par atkritumiem (3),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīvas 2000/53/EK II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2010. gada 23. februārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Janez POTOČNIK

---

(1)  OV L 269, 21.10.2000., 34. lpp.

1

(2)  OV L 225, 23.8.2008., 10. lpp.

2

(3)  OV L 114, 27.4.2006., 9. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Materiāli un detaļas, kurām nepiemēro 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu

| Materiāli un detaļas | Izņēmuma darbības joma un spēkā esamības termiņš | Marķējami vai citādi identificējami saskaņā ar 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta iv) punktu |
| --- | --- | --- |
| Svins kā leģētājelements |
| 1. | Mehāniskai apstrādei paredzēts tērauds un cinkotais tērauds ar svina saturu līdz 0,35 % masas |

Materiāli un detaļas

Izņēmuma darbības joma un spēkā esamības termiņš

Marķējami vai citādi identificējami saskaņā ar 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta iv) punktu

Svins kā leģētājelements

1.

Mehāniskai apstrādei paredzēts tērauds un cinkotais tērauds ar svina saturu līdz 0,35 % masas

| 2.a | Mehāniskai apstrādei paredzēts alumīnijs ar svina saturu līdz 2 % masas |
| --- | --- |

2.a

Mehāniskai apstrādei paredzēts alumīnijs ar svina saturu līdz 2 % masas

Rezerves detaļas transportlīdzekļiem, kas tirgū laisti pirms 2005. gada 1. jūlija

| 2.b | Alumīnijs ar svina saturu līdz 1,5 % masas |
| --- | --- |

2.b

Alumīnijs ar svina saturu līdz 1,5 % masas

Rezerves detaļas transportlīdzekļiem, kas tirgū laisti pirms 2008. gada 1. jūlija

| 2.c | Alumīnijs ar svina saturu līdz 0,4 % masas |
| --- | --- |

2.c

Alumīnijs ar svina saturu līdz 0,4 % masas

| 3. | Vara sakausējums, kurā svina masas daļa ir līdz 4 % |
| --- | --- |

3.

Vara sakausējums, kurā svina masas daļa ir līdz 4 %

| 4.a | Gultņu ieliktņi un bukses |
| --- | --- |

4.a

Gultņu ieliktņi un bukses

Rezerves detaļas transportlīdzekļiem, kas tirgū laisti pirms 2008. gada 1. jūlija

| 4.b | Gultņu ieliktņi un bukses dzinējos, transmisijās un gaisa kondicionēšanas sistēmu kompresoros |
| --- | --- |

4.b

Gultņu ieliktņi un bukses dzinējos, transmisijās un gaisa kondicionēšanas sistēmu kompresoros

2011. gada 1. jūlijs, bet pēc tam – rezerves detaļas transportlīdzekļiem, kas tirgū laisti pirms 2011. gada 1. jūlija

Svins un tā savienojumi detaļās

| 5. | Akumulatori |
| --- | --- |

5.

Akumulatori

X

| 6. | Vibrācijas slāpētāji |
| --- | --- |

6.

Vibrācijas slāpētāji

X

| 7.a | Vulkanizējošas vielas un stabilizatori bremžu, degvielas un gaisa dzesēšanas šļūteņu ražošanai izmantojamajiem elastomēriem, šasijas un dzinēja balsta elastomēru/metāla detaļas |
| --- | --- |

7.a

Vulkanizējošas vielas un stabilizatori bremžu, degvielas un gaisa dzesēšanas šļūteņu ražošanai izmantojamajiem elastomēriem, šasijas un dzinēja balsta elastomēru/metāla detaļas

Rezerves detaļas transportlīdzekļiem, kas tirgū laisti pirms 2005. gada 1. jūlija

| 7.b | Vulkanizējošas vielas un stabilizatori bremžu, degvielas un gaisa dzesēšanas šļūteņu ražošanai izmantojamajiem elastomēriem, šasijas un dzinēja balsta elastomēru/metāla detaļas ar svina saturu līdz 0,5 % masas |
| --- | --- |

7.b

Vulkanizējošas vielas un stabilizatori bremžu, degvielas un gaisa dzesēšanas šļūteņu ražošanai izmantojamajiem elastomēriem, šasijas un dzinēja balsta elastomēru/metāla detaļas ar svina saturu līdz 0,5 % masas

Rezerves detaļas transportlīdzekļiem, kas tirgū laisti pirms 2006. gada 1. jūlija

| 7.c | Elastomēra saistvielas elektropārvades lietojumos ar svina saturu līdz 0,5 % masas |
| --- | --- |

7.c

Elastomēra saistvielas elektropārvades lietojumos ar svina saturu līdz 0,5 % masas

Rezerves detaļas transportlīdzekļiem, kas tirgū laisti pirms 2009. gada 1. jūlija

| 8.a | Svins lodmetālos elektrisko un elektronisko detaļu piestiprināšanai elektronisko shēmu platēm un svins detaļu izvadu pārklājumos, izņemot alumīnija oksīdkondensatoros, detaļu spraudņiem un uz elektronisko shēmu platēm |
| --- | --- |

8.a

Svins lodmetālos elektrisko un elektronisko detaļu piestiprināšanai elektronisko shēmu platēm un svins detaļu izvadu pārklājumos, izņemot alumīnija oksīdkondensatoros, detaļu spraudņiem un uz elektronisko shēmu platēm

Transportlīdzekļi, kuru tips apstiprināts pirms 2016. gada 1. janvāra, un šiem transportlīdzekļiem paredzētas rezerves detaļas

X (1)

| 8.b | Svins lodmetālos, ko izmanto elektroietaisēs, izņemot lodēšanai uz elektroniskajām shēmas platēm vai stikla |
| --- | --- |

8.b

Svins lodmetālos, ko izmanto elektroietaisēs, izņemot lodēšanai uz elektroniskajām shēmas platēm vai stikla

Transportlīdzekļi, kuru tips apstiprināts pirms 2011. gada 1. janvāra, un šiem transportlīdzekļiem paredzētas rezerves detaļas

X (1)

| 8.c | Svins alumīnija oksīdkondensatoru izvadu pārklājumos |
| --- | --- |

8.c

Svins alumīnija oksīdkondensatoru izvadu pārklājumos

Transportlīdzekļi, kuru tips apstiprināts pirms 2013. gada 1. janvāra, un šiem transportlīdzekļiem paredzētas rezerves detaļas

X (1)

| 8.d | Svins, ko izmanto lodēšanai uz stikla gaisa masas patēriņa sensoros |
| --- | --- |

8.d

Svins, ko izmanto lodēšanai uz stikla gaisa masas patēriņa sensoros

Transportlīdzekļi, kuru tips apstiprināts pirms 2015. gada 1. janvāra, un šiem transportlīdzekļiem paredzētas rezerves detaļas

X (1)

| 8.e | Svins lodmetālos ar augstu kušanas temperatūru (t. i., svina sakausējumi ar svina saturu 85 % vai vairāk) |
| --- | --- |

8.e

Svins lodmetālos ar augstu kušanas temperatūru (t. i., svina sakausējumi ar svina saturu 85 % vai vairāk)

(2)

X (1)

| 8.f | Svins, ko izmanto kontaktsaderīgu savienotāju sistēmās |
| --- | --- |

8.f

Svins, ko izmanto kontaktsaderīgu savienotāju sistēmās

(2)

X (1)

| 8.g | Svins lodmetālos stabilu elektrisko savienojumu izveidei starp pusvadītāja mikroshēmu un datu nesēju integrētajās flip-chip pakotnēs |
| --- | --- |

8.g

Svins lodmetālos stabilu elektrisko savienojumu izveidei starp pusvadītāja mikroshēmu un datu nesēju integrētajās flip-chip pakotnēs

(2)

X (1)

| 8.h | Svins lodmetālā dzesinātāju piestiprināšanai radiatoriem pusvadītāju spēka ierīcēm ar shēmas projekcijas izmēru vismaz 1 cm2 un nominālo strāvas blīvumu vismaz 1 A/mm2 silīcija virsmas |
| --- | --- |

8.h

Svins lodmetālā dzesinātāju piestiprināšanai radiatoriem pusvadītāju spēka ierīcēm ar shēmas projekcijas izmēru vismaz 1 cm2 un nominālo strāvas blīvumu vismaz 1 A/mm2 silīcija virsmas

(2)

X (1)

| 8.i | Svins stikllodējumos ar elektroiekārtām saistītajiem lietojumiem, izņemot laminēšanas glazēšanu |
| --- | --- |

8.i

Svins stikllodējumos ar elektroiekārtām saistītajiem lietojumiem, izņemot laminēšanas glazēšanu

Transportlīdzekļi, kuru tips apstiprināts pirms 2013. gada 1. janvāra, un šiem transportlīdzekļiem paredzētas rezerves detaļas (3)

X (1)

| 8.j | Svins stikllodējumos laminēšanas glazēšanai |
| --- | --- |

8.j

Svins stikllodējumos laminēšanas glazēšanai

(2)

X (1)

| 9. | Vārstu ligzdas |
| --- | --- |

9.

Vārstu ligzdas

Rezerves detaļas pirms 2003. gada 1. jūlija izstrādātiem dzinēju veidiem

| 10. | Svinu saturošas elektriskas detaļas stikla vai keramikas matricās, izņemot spuldžu stiklu un aizdedzes sveču stikllodējumos |
| --- | --- |

10.

Svinu saturošas elektriskas detaļas stikla vai keramikas matricās, izņemot spuldžu stiklu un aizdedzes sveču stikllodējumos

X (4) (detaļām, izņemot pjezo dzinējos)

| 11. | Pirotehniskie ierosinātāji |
| --- | --- |

11.

Pirotehniskie ierosinātāji

Transportlīdzekļi, kuru tips apstiprināts pirms 2006. gada 1. jūlija, un šiem transportlīdzekļiem paredzētas rezerves detaļas

Sešvērtīgais hroms

| 12.a | Korozijas aizsargpārklājumi |
| --- | --- |

12.a

Korozijas aizsargpārklājumi

Rezerves detaļas transportlīdzekļiem, kas tirgū laisti pirms 2007. gada 1. jūlija

| 12.b | Korozijas aizsargpārklājumi šasijas skrūvēm un uzgriežņiem |
| --- | --- |

12.b

Korozijas aizsargpārklājumi šasijas skrūvēm un uzgriežņiem

Rezerves detaļas transportlīdzekļiem, kas tirgū laisti pirms 2008. gada 1. jūlija

| 13. | Absorbcijas ledusskapji autofurgonos |
| --- | --- |

13.

Absorbcijas ledusskapji autofurgonos

Dzīvsudrabs

| 14.a | Priekšējiem lukturiem paredzētas gāzizlādes lampas |
| --- | --- |

14.a

Priekšējiem lukturiem paredzētas gāzizlādes lampas

Transportlīdzekļi, kuru tips apstiprināts pirms 2012. gada 1. jūlija, un šiem transportlīdzekļiem paredzētas rezerves detaļas

| 14.b | Vadības paneļa apgaismojuma luminiscences lampas |
| --- | --- |

14.b

Vadības paneļa apgaismojuma luminiscences lampas

Transportlīdzekļi, kuru tips apstiprināts pirms 2012. gada 1. jūlija, un šiem transportlīdzekļiem paredzētas rezerves detaļas

Kadmijs

| 15. | Elektrisko transportlīdzekļu akumulatori |
| --- | --- |

15.

Elektrisko transportlīdzekļu akumulatori

Rezerves detaļas transportlīdzekļiem, kas tirgū laisti pirms 2008. gada 31. decembra

Piezīmes:

Svinam, sešvērtīgajam hromam un dzīvsudrabam ir pieļaujama maksimālā koncentrācija līdz 0,1 % masas katrā homogēnā materiālā; kadmijam tā ir pieļaujama līdz 0,01 % masas katrā homogēnā materiālā.

To transportlīdzekļu detaļu atkārtota izmantošana, kas bija pieejami tirgū izņēmuma spēkā esamības dienā, ir atļauta bez ierobežojuma, jo uz to neattiecas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkts.

Direktīvas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta noteikumi (5) neattiecas uz rezerves detaļām, kuras laistas tirgū pēc 2003. gada 1. jūlija un kuras izmanto transportlīdzekļiem, kas laisti tirgū pirms 2003. gada 1. jūlija.

---

(1)  Demontāža, ja saskaņā ar 10. ierakstu ir pārsniegta robežvērtība 60 g uz transportlīdzekli. Šā punkta piemērošanai neņem vērā elektroniskās iekārtas, ko nav uzstādījis ražotājs ražošanas procesā.

1

(2)  Šis izņēmums tiks pārskatīts 2014. gadā.

2

(3)  Šis izņēmums tiks pārskatīts līdz 2012. gada 1. janvārim.

3

(4)  Demontāža, ja saskaņā ar 8.a līdz 8.j ierakstu ir pārsniegta robežvērtība 60 g uz transportlīdzekli. Šā punkta piemērošanai neņem vērā elektroniskās iekārtas, ko nav uzstādījis ražotājs ražošanas procesā.

4

(5)  Šis noteikums neattiecas uz riteņu balansēšanas atsvariem, elektromotoru ogļu sukām un bremžu uzlikām.”

5

---

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 48/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 48/17

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2010. gada 24. februāris),

ar ko izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu

(2010/116/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 9. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2008. gada 11. novembrī saņēma sūdzību par konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu par dempinga cenām, kas, iespējams, rada kaitējumu. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada 11. novembrī saņēma sūdzību par konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu par dempinga cenām, kas, iespējams, rada kaitējumu.

| (2) | Sūdzību iesniedza Savienības ražotājs Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, kura produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā – vairāk nekā 50 %, no kopējā saražotā konkrētu gredzenveida stiprinājuma mehānismu apjoma Savienībā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 (2) (“pamatregula”) 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Sūdzību iesniedza Savienības ražotājs Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, kura produkcija veido lielāko daļu, šajā gadījumā – vairāk nekā 50 %, no kopējā saražotā konkrētu gredzenveida stiprinājuma mehānismu apjoma Savienībā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 (2) (“pamatregula”) 4. panta 1. punktu un 5. panta 4. punktu.

| (3) | Sūdzībā bija pirmšķietami pierādījumi tam, ka pastāv dempings un no tā izriet būtisks kaitējums, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu antidempinga procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

Sūdzībā bija pirmšķietami pierādījumi tam, ka pastāv dempings un no tā izriet būtisks kaitējums, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu antidempinga procedūras sākšanu.

| (4) | Pēc apspriešanās Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) publicēto paziņojumu sāka antidempinga procedūru attiecībā uz tādu konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu Eiropas Savienībā, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00. |
| --- | --- |

(4)

Pēc apspriešanās Komisija ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3) publicēto paziņojumu sāka antidempinga procedūru attiecībā uz tādu konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu Eiropas Savienībā, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00.

| (5) | Komisija nosūtīja anketas Savienības ražošanas nozarei un visām zināmajām ražotāju apvienībām Eiropas Savienībā, eksportētājiem/ražotājiem Taizemē, visām eksportētāju/ražotāju apvienībām, importētājiem, visām zināmajām importētāju apvienībām, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts iestādēm. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu. |
| --- | --- |

(5)

Komisija nosūtīja anketas Savienības ražošanas nozarei un visām zināmajām ražotāju apvienībām Eiropas Savienībā, eksportētājiem/ražotājiem Taizemē, visām eksportētāju/ražotāju apvienībām, importētājiem, visām zināmajām importētāju apvienībām, kā arī attiecīgās eksportētājvalsts iestādēm. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras uzsākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausītu.

| (6) | Ievērojot to, ka daži izmeklēšanas aspekti jāpārbauda sīkāk, tika nolemts turpināt izmeklēšanu, nenosakot pagaidu pasākumus. Visām ieinteresētajām personām 2009. gada 16. septembrī nosūtīja informācijas dokumentu, kurā bija sīki izklāstīti attiecīgā izmeklēšanas posma iepriekšējie secinājumi, un aicināja tās izteikt piezīmes par šiem secinājumiem. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot to, ka daži izmeklēšanas aspekti jāpārbauda sīkāk, tika nolemts turpināt izmeklēšanu, nenosakot pagaidu pasākumus. Visām ieinteresētajām personām 2009. gada 16. septembrī nosūtīja informācijas dokumentu, kurā bija sīki izklāstīti attiecīgā izmeklēšanas posma iepriekšējie secinājumi, un aicināja tās izteikt piezīmes par šiem secinājumiem.

B.   SŪDZĪBAS ATSAUKŠANA UN PROCEDŪRAS IZBEIGŠANA

| (7) | Uzņēmums Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH ar 2009. gada 18. decembra Komisijai adresēto vēstuli oficiāli atsauca sūdzību. |
| --- | --- |

(7)

Uzņēmums Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH ar 2009. gada 18. decembra Komisijai adresēto vēstuli oficiāli atsauca sūdzību.

| (8) | Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, izņemot gadījumus, kad šāda izbeigšana nav Savienības interesēs. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar pamatregulas 9. panta 1. punktu procedūru var izbeigt, ja sūdzība ir atsaukta, izņemot gadījumus, kad šāda izbeigšana nav Savienības interesēs.

| (9) | Komisija uzskatīja, ka šī procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana nav Savienības interesēs. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Piezīmes par to, ka šāda izbeigšana nav Savienības interesēs, netika saņemtas. |
| --- | --- |

(9)

Komisija uzskatīja, ka šī procedūra jāizbeidz, jo izmeklēšanā netika atklāti apsvērumi, kas liecinātu, ka izbeigšana nav Savienības interesēs. Par to attiecīgi informēja ieinteresētās personas, un tām bija iespēja izteikt piezīmes. Piezīmes par to, ka šāda izbeigšana nav Savienības interesēs, netika saņemtas.

| (10) | Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu Eiropas Savienībā jāizbeidz, |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc Komisija secina, ka antidempinga procedūra attiecībā uz konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu Eiropas Savienībā jāizbeidz,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo izbeidz antidempinga procedūru attiecībā uz tādu konkrētu Taizemes izcelsmes gredzenveida stiprinājuma mehānismu importu, ko pašlaik klasificē ar KN kodu ex 8305 10 00.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2010. gada 24. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

2

(3)  OV C 322, 17.12.2008., 13. lpp.

3

---

IV Tiesību akti, kas pieņemti pirms 2009. gada 1. decembra saskaņā ar EK līgumu, Līgumu par ES un Euratom līgumu

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 48/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 48/19

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 660/07/COL

(2007. gada 12. decembris)

par kompensāciju “Hurtigruten sabiedrībām” attiecībā uz sociālās nodrošināšanas iemaksu paaugstināšanu (Norvēģija)

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE (1),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (2) un jo īpaši tā 59. panta 2. punktu un 61. līdz 63. pantu, kā arī tā 26. protokolu,

ņemot vērā EBTA valstu Nolīgumu par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (3) un jo īpaši tā 24. pantu,

ņemot vērā Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 2. punktu un II daļas 14. pantu,

ņemot vērā Iestādes vadlīnijas (4) attiecībā uz EEZ līguma 61. un 62. panta piemērošanu un skaidrojumu un jo īpaši nodaļu par atbalstu jūras transportam,

ņemot vērā Iestādes 2001. gada 19. decembra Lēmumu Nr. 417/01/COL par kompensāciju jūras transporta pakalpojumiem “Hurtigruten nolīguma” (5) ietvaros,

ņemot vērā Iestādes 2002. gada 25. septembra Lēmumu Nr. 172/02/COL, ar ko Norvēģijai sniedz priekšlikumu par atbilstīgiem pasākumiem attiecībā uz valsts atbalstu reģionāli diferencētu sociālās nodrošināšanas nodokļu, ar ko tiek aplikti darba devēji, veidā,

ņemot vērā Iestādes 2003. gada 12. novembra Lēmumu Nr. 218/03/COL par trīs gadu pārejas periodu attiecībā uz reģionāli diferencētām sociālās nodrošināšanas iemaksām 3. un 4. zonā,

ņemot vērā EBTA valstu Pastāvīgās komitejas 2003. gada 1. jūlija Lēmumu Nr. 2/2003/SC, ar ko tika nolemts, ka reģionāli diferencētās sociālās nodrošināšanas iemaksas 5. zonā ir saderīgas ar EEZ līgumu, jo šajā zonā pastāv izņēmuma apstākļi,

ņemot vērā Iestādes 2006. gada 5. jūlija Lēmumu Nr. 215/05/COL uzsākt oficiālo izmeklēšanas procedūru, kuru paredz Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 6. pants,

aicinot ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem (6),

tā kā:

I.   FAKTI

1.   Procedūra

Iestāde 2004. gada 2. augustā nosūtīja Norvēģijas iestādēm pieprasījumu sniegt informāciju par maksājumu, ko bija paredzēts veikt par labu sabiedrībām Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskab ASA un Troms Fylkes Dampskibsselskap ASA
   (7) kā kompensāciju saistībā ar izmaiņām Norvēģijas diferencētajā sociālās nodrošināšanas sistēmā (Notikums Nr. 289240).

Norvēģijas iestādes atbildēja ar Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas 2004. gada 1. septembra vēstuli, ar ko tika pārsūtīta Transporta un sakaru ministrijas šā paša datuma vēstule, kuru Iestāde saņēma un reģistrēja 2004. gada 1. septembrī (Notikums Nr. 291435).

Ar 2004. gada 12. oktobra vēstuli Iestāde lūdza sniegt sīkāku informāciju (Notikums Nr. 294990). Šajā vēstulē Iestādes Konkurences un valsts atbalsta direktorāts pauda savu viedokli par to, ka, tā kā šis pasākums nav ticis paziņots Iestādei, taču acīmredzami jau ir īstenots, tad šis maksājums būtu jāuzskata par nelikumīgu atbalstu Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 1. panta f) punkta nozīmē.

Norvēģijas iestādes atbildēja ar Norvēģijas misijas ES 2004. gada 18. novembra vēstuli, ar ko tika pārsūtīta Modernizācijas ministrijas 2004. gada 17. novembra vēstule un Transporta un sakaru ministrijas 2004. gada 16. novembra vēstule. Minēto vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2004. gada 22. novembrī (Notikums Nr. 300326).

Iestādes Konkurences un valsts atbalsta direktorāts ar savu 2005. gada 26. oktobra vēstuli informēja Norvēģijas iestādes, ka tam ir radušās šaubas par Hurtigruten sabiedrību veiktā maksājuma saderīgumu ar EEZ līgumu (Notikums Nr. 329347).

Norvēģijas iestādes atbildēja ar Norvēģijas misijas ES 2005. gada 22. decembra vēstuli, ar ko tika pārsūtītas Modernizācijas ministrijas un Transporta un sakaru ministrijas 2005. gada 15. decembra vēstules. Minēto vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2006. gada 3. janvārī (Notikums Nr. 355950).

Iestāde savā 2006. gada 9. marta vēstulē sniedza piezīmes attiecībā uz Norvēģijas atbildi (Notikums Nr. 364024). Norvēģijas iestādes atbildēja ar Norvēģijas misijas ES 2006. gada 29. marta vēstuli, ar ko tika pārsūtīta Valsts pārvaldes un reformu ministrijas 2006. gada 27. marta vēstule un Transporta un sakaru ministrijas 2006. gada 24. marta vēstule. Minēto vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2006. gada 30. martā (Notikums Nr. 368446).

Iestāde ar savu 2006. gada 5. jūlija Lēmumu Nr. 215/06/COL nolēma uzsākt oficiālu izmeklēšanas procedūru, kuru paredz Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 6. pants. Norvēģijas valdība tika uzaicināta sniegt savas piezīmes par šo lēmumu. Norvēģijas iestādes sniedza savas piezīmes 2006. gada 12. oktobra vēstulē. Šo vēstuli Iestāde saņēma un reģistrēja 2006. gada 13. oktobrī (Notikums Nr. 393258).

Iestādes lēmums par procedūras uzsākšanu bija publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tā EEZ papildinājumā (8). Iestāde aicināja ieinteresētās personas iesniegt savas piezīmes. Iestāde nesaņēma nekādas piezīmes no ieinteresētajām personām.

Norvēģijas iestādes iesniedza papildu informāciju ar 2007. gada 3. decembra vēstuli, kuru Iestāde saņēma un reģistrēja tajā pašā datumā (Notikums Nr. 455223).

2.   Vispārēja informācija

Hurtigruten sabiedrības veic jūras pārvadājumus gar Norvēģijas piekrasti no Bergenas līdz Kirkenesai.

No 2002. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim“Hurtigruten pakalpojumus” regulēja nolīgums, ko Norvēģijas iestādes bija noslēgušas ar Hurtigruten sabiedrībām par jūras pārvadājumu veikšanu gar Norvēģijas piekrasti (9). Norvēģijas iestādes paziņoja Iestādei par Hurtigruten nolīgumu 2000. gada jūlijā, un Iestāde to apstiprināja 2001. gada 19. decembrī (10).

Saskaņā ar Hurtigruten nolīgumu Hurtigruten sabiedrību pienākums bija nodrošināt ikdienas pārvadājumu pakalpojumus, kuros ietilpa kombinēti pasažieru un preču pārvadājumi starp Bergenu un Kirkenesu saskaņā ar noteiktu kustības grafiku. Šī saistība paredzēja, ka Hurtigruten sabiedrībām ir jāekspluatē 11 kuģi, kam katru dienu ir jāpiestāj 34 piekrastes ostās. 2004. gadā aptuveni 8 % no apgrozījuma aizņēma preču pārvadājumi, bet 92 % – pasažieru pārvadājumi.

Hurtigruten sabiedrības nodarbojās arī ar komercdarbību, kas neietilpa Hurtigruten pakalpojumos, piemēram, ātrgaitas prāmju ekspluatācija. Hurtigruten pakalpojumos ietilpstošie maršruti ir daļēji rentabli, jo īpaši vasaras sezonā. Taču ir atzīts, ka šie maršruti, ja tos apkalpo tik bieži, kā noteikts Hurtigruten nolīgumā, nav rentabli ziemas sezonā.

Iestāde 2001. gada lēmumā norādīja, ka Hurtigruten nolīgumā paredzēto kompensāciju var atļaut saskaņā ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu, uzskatot šos pārvadājumus par minētajā punktā aprakstītajiem pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi.

2002. gada 25. septembrī Iestāde nolēma ieteikt Norvēģijai atbilstīgus pasākumus attiecībā uz Norvēģijas reģionāli diferencēto sociālās nodrošināšanas iemaksu sistēmu (11). Šajā vēstulē Iestāde ierosināja, ka Norvēģijai būtu jāveic jebkādi tiesiski, administratīvi vai citi pasākumi, kas vajadzīgi, lai no 2004. gada 1. janvāra atceltu valsts atbalstu, kas izriet no reģionāli diferencētām sociālās nodrošināšanas iemaksām, vai lai sniegtu šādu atbalstu atbilstīgi EEZ līgumam. Taču atbilstīgajos pasākumos bija arī norādīts, ka Iestāde varētu piekrist kādam vēlākam datumam, ja Iestāde to uzskatītu par objektīvi nepieciešamu un attaisnojamu, lai attiecīgās sabiedrības varētu īstenot pāreju uz koriģēto situāciju. 2002. gada 31. oktobrī Norvēģija piekrita priekšlikumam par atbilstīgu pasākumu veikšanu.

2003. gada 12. novembrī Iestāde atļāva trīs gadu pārejas posmu attiecībā uz reģionāli diferencētām sociālās nodrošināšanas iemaksām 3. un 4. zonā ar nolūku nodrošināt pakāpenisku sistēmas likvidāciju (12).

2003. gada rudenī Norvēģijas parlaments apstiprināja diferencētās sociālās nodrošināšanas sistēmas grozījumus, kuri stājās spēkā 2004. gada 1. janvārī. Šie grozījumi radīja lielākas sociālās nodrošināšanas izmaksas Hurtigruten sabiedrībām. Iestādes 2003. gada 12. novembra lēmums attiecās tikai uz šā izmaksu palielinājuma daļu, bet ne uz visu palielinājumu.

Hurtigruten nolīguma 10. iedaļā bija pants, kurā paredzēts, ka abas līgumslēdzējas puses var pieprasīt nolīguma pārskatīšanas procedūru, ja rastos nozīmīgas izmaiņas apstākļos, kuri ir Hurtigruten nolīguma pamatā. Kā tas bija paredzēts, Hurtigruten nolīgums beidza darboties 2004. gada 31. decembrī. 2004. gada jūnijā tika izsludināts konkurss par pakalpojuma sniegšanu laika posmā no 2005. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim. Hurtigruten sabiedrības šajā konkursā uzvarēja un 2006. gada martā apvienojās, izveidojot vienu sabiedrību – Hurtigruten ASA, kura pašlaik arī sniedz minēto pakalpojumu.

3.   Pasākuma apraksts

Šī lieta ir saistīta ar maksājumu Hurtigruten sabiedrībām, kuru paredz Norvēģijas 2004. gada valsts budžeta 1330. nodaļas (Særskilte transporttiltak) 70. pozīcija, ar ko Hurtigruten sabiedrībām tiktu piešķirti 8,5 miljoni NOK (aptuveni 1,1 miljons euro) kā kompensācija sakarā ar diferencētās sociālās nodrošināšanas sistēmas grozījumiem (13).

Šis maksājums atlīdzinātu Hurtigruten sabiedrībām to palielināto sociālās nodrošināšanas iemaksu daļu, kura vēl nebija atlīdzināta ar Iestādes 2003. gada 12. novembra lēmumu apstiprinātās trīs gadu pārejas perioda sistēmas rezultātā.

Hurtigruten sabiedrībām piešķirtā kompensācijas maksājuma nolūks bija pilnībā atlīdzināt sociālās nodrošināšanas izmaksu pieaugumu 2004. gadā. Uz sabiedrību komercdarbību attiecināmās sociālās nodrošināšanas izmaksas nebija nošķirtas no tām izmaksām, kuras attiecināmas uz darbību, ko EEZ līguma 59. panta 2. punkta nozīmē varētu uzskatīt par sabiedrisku pakalpojumu.

Tādēļ 2004. gadā 7,352 miljoni NOK (aptuveni EUR 900 000) patiešām tika izmaksāti Hurtigruten sabiedrībām. Šī summa atbilst tai pieaugušo izmaksu summai, kas sabiedrībām bija radusies sakarā ar diferencētās sociālās nodrošināšanas sistēmas grozījumiem.

4.   Lēmums par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu

Iestāde savā Lēmumā Nr. 215/06/COL par oficiālas izmeklēšanas procedūras uzsākšanu nonāca pie iepriekšēja slēdziena, ka kompensācija par sociālās nodrošināšanas iemaksu pieaugumu veido valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

Iestāde pauda šaubas par to, vai šo Norvēģijas valsts atbalsta pasākumu varētu atzīt par saderīgu ar EEZ līgumu un, konkrētāk, vai šis atbalsta pasākums ir saderīgs ar EEZ līguma 59. panta 2. punktu. Šīs šaubas it īpaši attiecās uz jautājumu par to, vai piešķirtais atbalsts bija nepieciešams Hurtigruten sabiedrībām, lai tās varētu pildīt savas sabiedrisko pakalpojumu saistības.

5.   Norvēģijas iestāžu piezīmes

Norvēģijas iestādes uzskata, ka šī kompensācija nepārsniedz Iestādes 2001. gada lēmumā atļautās kompensācijas robežas un ka tāpēc to vajadzētu klasificēt kā “esošo atbalstu” atbilstīgi Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 1. panta b) punkta ii) apakšpunktā sniegtajai definīcijai.

Norvēģijas iestādes uzskata, ka šis maksājums ir veikts saskaņā ar Hurtigruten nolīgumu, kurš bija spēkā maksājuma piešķiršanas brīdī. Tās šajā sakarā pamatojas uz Hurtigruten nolīguma 10. iedaļas pantu, kurā paredzēts, ka abas līgumslēdzējas puses var pieprasīt nolīguma pārskatīšanas procedūru, ja rastos nozīmīgas izmaiņas apstākļos, kuri ir Hurtigruten nolīguma pamatā. Norvēģijas iestādes apgalvo, ka tās uzskata diferencētās sociālās nodrošināšanas sistēmas grozījumus par tādām izmaiņām, kas atbilst šim kritērijam. Hurtigruten sabiedrības šādas izmaiņas nevarēja paredzēt. Pārrunu rezultātā ar šīm sabiedrībām tika noteikts, ka kompensācija par izmaksām 2004. gadā veidos 7,352 miljonus NOK, t. i., tā atbildīs konkrētajam izmaksu pieaugumam, ko radījuši sociālās nodrošināšanas sistēmas grozījumi. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu viedokli kompensācija par sociālās nodrošināšanas sistēmas grozījumiem tika maksāta ar nolūku nodrošināt status quo attiecībā uz saskaņotajiem pārvadājumiem gar Norvēģijas piekrasti, dodot Hurtigruten sabiedrībām iespēju turpināt pildīt tām ar Hurtigruten nolīgumu uzticētās sabiedriskā pakalpojuma saistības.

Norvēģijas iestāžu viedoklis ir tāds, ka Hurtigruten nolīguma 10. iedaļa veido juridisku pamatu nolīguma pārskatīšanai un ka šo pantu Iestāde ir atzinusi savā 2001. gada lēmumā. Pamatojoties uz minēto, saskaņā ar Norvēģijas iestāžu uzskatiem kompensācija par sociālās nodrošināšanas iemaksu pieaugumu neveido jaunu atbalstu ar noteikumu, ka šī kompensācija ir saderīga ar EEZ līguma noteikumiem par valsts atbalstu.

Attiecībā uz atbalsta saderīgumu Norvēģijas iestādes apgalvo, ka kompensācija par sociālās nodrošināšanas sistēmas grozījumiem ir tikusi piešķirta Hurtigruten sabiedrībām ar nolūku uzturēt Norvēģijas parlamenta noteikto transporta standartu. Bez šādas kompensācijas sabiedrībām uzticēto sabiedriskā pakalpojuma saistību līmenis būtu pasliktinājies, vai nu ieviešot paaugstinātu maksu, vai arī samazinot pakalpojuma sniegšanas biežumu. Pamatojoties uz minēto, Norvēģijas iestādes uzskata šo kompensāciju par nepieciešamu.

Norvēģijas iestādes atsaucas uz Hurtigruten nolīguma 1. iedaļu, saskaņā ar kuru būtiska daļa no peļņas, ko Hurtigruten sabiedrības iegūst vasaras sezonā, būtu jāizmanto nerentablās darbības finansēšanai ziemas sezonā. Sabiedriskā pakalpojuma kompensācija tādā gadījumā būtu jāaprēķina, pamatojoties uz rentabilitāti visa gada laikā. Norvēģijas iestādes uzskata, ka Iestāde, akceptējot Hurtigruten nolīguma 1. iedaļā noteikto principu, ir akceptējusi to faktu, ka nav noteikts nekāds strikts sadalījums starp Hurtigruten sabiedrību komerciālajiem un nekomerciālajiem pakalpojumiem. Pēc Norvēģijas iestāžu ieskatiem, sistēma, ar kuru peļņa no rentablās sezonas tika novirzīta uz nerentablo sezonu, bija neizdevīga Hurtigruten sabiedrībām salīdzinājumā ar citam sabiedrībām, kas sniedz jūras pārvadājumu pakalpojumus, jo tā deva iespēju citam sabiedrībām “nosmelt krējumu” rentablās sezonas laikā. Šo risku vēl lielākā mērā palielināja sociālās nodrošināšanas sistēmas izmaiņas, un Norvēģijas iestādes uzskata, ka ir likumīgi veikt pretpasākumus šādam stāvoklim, palielinot kompensāciju.

Norvēģijas iestādes arī uzskata, ka rentablo pakalpojumu nošķiršana no nerentablajiem nespēlē izšķirošu lomu tādā gadījumā kā šis, kad šķērssubsidēšana tik acīmredzami tiek sniegta kā atbalsts nerentablajiem pakalpojumiem. Saistībā ar minēto Norvēģijas iestādes atsaucas uz Hurtigruten sabiedrību 2004. gada pārskatu un mēnešu rezultātiem, saskaņā ar kuriem ziemas mēnešos pēc sabiedriskā pakalpojuma kompensācijas iekļaušanas tika konstatēts deficīts aptuveni 211 miljonu NOK apmērā. Kopējais deficīts veidoja aptuveni 45 miljonus NOK. Norvēģijas iestādes arī uzsver, ka par 2004. gadu piešķirtā kompensācija negroza to faktu, ka Hurtigruten nolīguma aptvertie komercpakalpojumi nodrošina atbalstu darbībai, kas saistās ar Hurtigruten sabiedrību saistībām attiecībā uz sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu.

Visbeidzot, Norvēģijas iestādes atsaucas uz faktu, ka pēc 2004. gadā veiktā konkursa procedūras ikgadējā vidējā kompensācija laika posmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2012. gada 31. decembrim veido 237,5 miljonus NOK un tādējādi ir ievērojami lielāka nekā kompensācija par laika posmu no 2002. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim. Pēc Norvēģijas iestāžu ieskatiem, tas rāda, ka minētais kompensācijas līmenis 2004. gadā bija nepieciešams un nebija neproporcionāls.

Kā papildu argumentu savam viedoklim Norvēģijas iestādes norāda to, ka 4,29 miljoni NOK no piešķirtās kompensācijas attiecas uz palielinātajām sociālās nodrošināšanas iemaksām ziemas mēnešos, bet atlikušie 3,06 miljoni NOK veido papildu sabiedriskā pakalpojuma kompensāciju par to pašu sezonu, jo izrādījās, ka saistības par sabiedriskā pakalpojuma sniegšanu ir izraisījuši augstākas izmaksas Hurtigruten sabiedrībām, nekā abas Hurtigruten nolīguma puses bija prognozējušas. Transporta un sakaru ministrija atbalsta šo viedokli, neraugoties uz to, ka 2004. gada valsts budžetā šī kompensācija ir nosaukta par “iespējamo kompensāciju par diferencētās sociālās nodrošināšanas sistēmas grozījumu radītajām sekām” (14). Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu viedokli, izvērtējot kompensācijas likumīgumu, valsts budžetā iemaksām dotais nosaukums nebūtu jāuzskata par izšķirošu.

II.   NOVĒRTĒJUMS

1.   Valsts atbalsts EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē

Saskaņā ar EEZ līguma 61. panta 1. punktu:

“Ja vien šajā līgumā nav paredzēts citādi, ar līgumu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir EK dalībvalstis vai EBTA valstis vai ko jebkādā veidā sniedz no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences traucējumus, dodot priekšroku atsevišķām sabiedrībām vai atsevišķu preču ražošanai, ciktāl šāds atbalsts ietekmē tirdzniecību starp Līgumslēdzējām pusēm.”

Hurtigruten sabiedrībām piešķirtā kompensācija par sociālās nodrošināšanas iemaksu pieaugumu ir finansēta tieši ar budžeta asignējumu, un tādējādi to ir piešķīrusi valsts. Šī kompensācija arī atbrīvo sabiedrības no sociālās nodrošināšanas maksājumiem, kurus tām būtu bijis jāveic parastajā uzņēmējdarbības gaitā, tādējādi nostiprinot šo sabiedrību pozīciju salīdzinājumā ar pārējām sabiedrībām, kas nodarbojas ar tirdzniecību EEZ ietvaros. Bez tam Hurtigruten sabiedrības aktīvi darbojas pasažieru un kravu pārvadājumu un arī tūrisma tirgū, it īpaši piedāvājot kruīzus/braucienus turp un atpakaļ gar Norvēģijas piekrasti. Hurtigruten pakalpojums lielā mērā piesaista ārvalstu tūristus, un tādējādi Hurtigruten sabiedrības šādu klientu piesaistīšanā konkurē ar citām sabiedrībām, kas piedāvā līdzīgus pakalpojumus. Šā iemesla dēļ Hurtigruten sabiedrībām piešķirtā kompensācija var ietekmēt konkurenci šajos tirgos un var iespaidot tirdzniecību starp EEZ līguma līgumslēdzējām pusēm.

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Šā iemesla dēļ Iestāde uzskata, ka maksājums 7,352 miljonu NOK apmērā (aptuveni EUR 900 000) Hurtigruten sabiedrībām veido valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē.

Hurtigruten

2.   Jauns vai esošs atbalsts

Jauns vai esošs atbalsts

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 1. panta c) punktu “jauns atbalsts” ir “viss atbalsts, tas ir, atbalsta sistēmas un atsevišķs atbalsts, kas nav esošais atbalsts, ieskaitot esošā atbalsta grozījumus”.

Iestāde 2001. gada lēmumā uzskatīja, ka Hurtigruten sabiedrībām Hurtigruten nolīguma ietvaros piešķirto kompensāciju varētu uzskatīt par saderīgu ar EEZ līgumu, jo tajā ietvertos pakalpojumus var uzskatīt par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem, kā arī ir ievēroti EEZ līguma 59. panta 2. punkta noteikumi.

Hurtigruten

Hurtigruten

Iestādes apstiprinātais atbalsts ir esošais atbalsts. Taču 2004. gadā Norvēģijas iestādes piešķīra papildus 7,352 miljonus NOK Hurtigruten sabiedrībām. Šis atbalsts tika piešķirts ar nolūku atlīdzināt sabiedrībām 2004. gadā pieaugušās sociālās nodrošināšanas iemaksas, un tas neveidoja daļu no tā atbalsta Hurtigruten sabiedrībām, kurš bija atļauts ar Iestādes 2001. gada lēmumu.

Hurtigruten

Hurtigruten

Norvēģijas iestādes argumentē ar to, ka šī kompensācija atbilst Iestādes 2001. gada lēmumam, jo Hurtigruten nolīguma 10. iedaļā ir pants, kurā paredzēts, ka abas līgumslēdzējas puses var pieprasīt nolīguma pārskatīšanas procedūru, ja rastos būtiskas izmaiņas apstākļos, uz kuriem ir balstīts Hurtigruten nolīgums. Norvēģijas iestādes ir paziņojušas, ka tās uzskata diferencētās sociālās nodrošināšanas sistēmas izmaiņas par būtiskām izmaiņām. Pēc Norvēģijas iestāžu ieskatiem, šo kompensāciju tāpēc vajadzētu uzskatīt par esošo atbalstu.

Hurtigruten

Hurtigruten

Iestāde gribētu uzsvērt, ka tā ir apstiprinājusi ikgadējo kompensāciju Hurtigruten nolīguma ietvaros 170 miljonu NOK apmērā, izteiktu 1999. gada cenās. Taču Iestādes lēmumā vispār nav aplūkota Hurtigruten nolīguma 10. iedaļa, un nekas no Iestādes lēmumā teiktā neliek domāt, ka jebkuri ar šo pantu pamatoti turpmāki Hurtigruten nolīguma grozījumi varētu tikt automātiski uzskatīti par atbilstīgiem EEZ līguma noteikumiem par valsts atbalstu, kā to apgalvo Norvēģijas iestādes.

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Nolīguma 10. iedaļa tikai pieļauj iespēju grozīt līgumu sakarā ar neparedzētām būtikām apstākļu izmaiņām. Tā nenosaka automātisku kompensācijas pieaugumu Hurtigruten sabiedrībām palielinātu izmaksu gadījumā, bet gan tikai paredz iespēju abām Hurtigruten nolīguma pusēm pieprasīt nolīguma pārskatīšanas procedūru, iepriekš nenosakot šādas pārskatīšanas rezultātu. Šis noteikums arī nepārprotami nenorāda, ka par pārskatīšanas iemeslu varētu kalpot kāda nodokļa palielināšanās rezultātā radies izmaksu pieaugums, nerunājot nemaz par to, ka tas noteiktu kādu automātisku nolīguma korekciju par kādu precīzu summu, kas izrietētu no nodokļa palielināšanās. Izmaiņas vienas līgumslēdzējas puses nodokļu situācijā parasti netiek uzskatītas par faktoru, kas obligāti būtu jāsedz otrai pusei. Tādējādi, pat ja sākotnējais Hurtigruten nolīgums visā pilnībā tika paziņots Iestādei 2000. gadā un apstiprināts 2001. gadā, nebūtu pamatoti sagaidīt, ka Iestāde varētu paredzēt visas iespējamās šā noteikuma sekas, un šā noteikuma nepieminēšana Iestādes 2001. gada lēmumā nebūt nenozīmē to, ka turpmāk visi šā noteikuma piemērošanas veidi attiecībā uz valsts atbalstu tiks automātiski akceptēti.

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Iestādes viedoklis ir tāds, ka līguma noteikuma pastāvēšana ir jānošķir no atsevišķā jautājuma par to, vai izvēlētā jaunā pielāgošana atbilst EEZ līgumam un it īpaši valsts atbalsta nosacījumiem. Katrs jautājums ir jānovērtē, vadoties no katra konkrētā jaunas pielāgošanas gadījuma konkrētajiem apstākļiem, un tikai pirmais jautājums attiecas uz to, vai atbalsts ir jauns vai esošs.

Iestāde norāda, ka sociālā nodrošinājuma izmaksu pieauguma rezultātā Hurtigruten sabiedrībām 2004. gadā tika izmaksāti papildu 7,352 miljoni NOK. Tas veidoja ar Iestādes 2001. gada lēmumu atļautā valsts atbalsta Hurtigruten sabiedrībām palielinājumu un līdz ar to arī grozījumu. Tāpēc Iestāde uzskata šo atbalstu par jaunu atbalstu Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 1. panta c) punkta nozīmē.

Hurtigruten

Hurtigruten

3.   Procedūras prasības

Procedūras prasības

Saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu “EBTA Uzraudzības iestāde ir jāinformē par jebkuriem atbalsta piešķiršanas vai grozījumu plāniem pietiekami savlaicīgi, lai tā varētu iesniegt savus komentārus (...). Attiecīgā valsts nedrīkst īstenot savus ierosinātos pasākumus, kamēr šī procedūra nav beigusies ar kādu galīgu lēmumu”.

Kā norādīts iepriekš, iestāde uzskata atbalstu Hurtigruten sabiedrībām par jaunu atbalstu Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 1. panta c) punkta nozīmē. Tas nozīmē, ka par kompensāciju vajadzēja paziņot Iestādei saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktu un II daļas 2. pantu un ka to nedrīkstēja izmaksāt, kamēr Iestāde nebija apstiprinājusi šo kompensāciju. Taču Norvēģijas iestādes, neņemot vērā šo pienākumu, nolēma piešķirt šo kompensāciju. Minētā iemesla dēļ šī kompensācija tiek uzskatīta par “nelikumīgu atbalstu” Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola II daļas 1. panta f) punkta nozīmē.

Hurtigruten

4.   Atbalsta saderīgums

Atbalsta saderīgums

4.1.   Ievads

Ievads

Tiešais atbalsts, kura nolūks ir segt saimnieciskās darbības zaudējumus, kopumā nav saderīgs ar EEZ līgumu. Tā kā Hurtigruten sabiedrībām piešķirtā palielinātā kompensācija sedz izmaksas, kuras ir saistītas ar Hurtigruten pakalpojuma sniegšanu ikdienā, šis maksājums ir uzskatāms par kārtējo izdevumu finansēšanas atbalstu. Šādu kārtējo izdevumu finansēšanas atbalstu izņēmuma kārtā var apstiprināt, ja ir izpildītas EEZ līguma izņēmuma noteikumu prasības.

Hurtigruten

Hurtigruten

Iestāde savā 2001. gada lēmumā pieturējās pie uzskata, ka atbalsts Hurtigruten sabiedrībām neatbilst prasībām par atbrīvošanu no EEZ līguma 61. panta 1. punktā noteiktā vispārējā valsts atbalsta aizlieguma noteikuma piemērošanas, pamatojoties uz EEZ līguma 61. panta 2. vai 3. punktu. Taču Iestāde nāca pie slēdziena, ka šis atbalsts ir saderīgs ar EEZ līgumu, pamatojoties uz to, ka ir ievēroti EEZ līguma 59. panta 2. punkta noteikumi.

Hurtigruten

Lēmumā par oficiālās izmeklēšanas procedūras uzsākšanu šajā lietā Iestāde pauda šaubas attiecībā uz Hurtigruten sabiedrībām piešķirtā atbalsta saderīgumu ar EEZ līguma 59. panta 2. punkta noteikumiem.

Hurtigruten

Izmeklēšanas gaitā Iestāde ir nākusi pie slēdziena, ka Hurtigruten sabiedrībām piešķirtā atbalsta, kurš izmaksāts kā kompensācija par papildu izmaksām, ko izraisījuši sociālās nodrošināšanas sistēmas grozījumi, saderīgums ir pirmām kārtām jānovērtē, vadoties no EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta noteikumiem.

Hurtigruten

4.2.   Saderīguma novērtējuma juridiskais pamats

Saderīguma novērtējuma juridiskais pamats

EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkts nosaka, ka atbalstu var uzskatīt par saderīgu ar EEZ līgumu, ja tā mērķis ir atvieglot noteiktu saimniecisku darbību attīstību, ja šāds atbalsts nelabvēlīgi neietekmē tirdzniecības nosacījumus starp līgumslēdzējām pusēm tādos apmēros, ka tas būtu pretrunā ar kopējām interesēm. Iestāde ir izdevusi vadlīnijas EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunkta piemērošanai attiecībā uz valsts atbalstu jūras transportam (turpmāk “Jūras transporta vadlīnijas”).

Jūras transporta vadlīniju 3.2. iedaļa ir veltīta valsts atbalstam ar darbu saistītām izmaksām. Saskaņā ar 3.2. ieadaļas 1. punktu atbalsta pasākumu galvenajam mērķim jūras transporta nozarē būtu jābūt fiskālo un citu izmaksu un slogu, kas rodas EEZ kuģu īpašniekiem un EEZ jūrniekiem, mazināšanai un to tuvināšanai pasaulē pieņemtajām normām.

Saskaņā ar šīs iedaļas 2. punktu EEZ kuģniecībā būtu atļaujamas šādas darbības attiecībā uz personāla uzturēšanas izmaksām:

| — | samazinātas sociālās aizsardzības iemaksu likmes EEZ jūrniekiem, kuri ir nodarbināti uz kādā EEZ valstī reģistrētiem kuģiem, |
| --- | --- |

—

samazinātas sociālās aizsardzības iemaksu likmes EEZ jūrniekiem, kuri ir nodarbināti uz kādā EEZ valstī reģistrētiem kuģiem,

| — | samazinātas ienākuma nodokļa likmes EEZ jūrniekiem, kuri ir nodarbināti uz kādā EEZ valstī reģistrētiem kuģiem. |
| --- | --- |

—

samazinātas ienākuma nodokļa likmes EEZ jūrniekiem, kuri ir nodarbināti uz kādā EEZ valstī reģistrētiem kuģiem.

Iepriekš minētajos nolūkos “EEZ jūrnieki” ir definēti kā:

| — | EEZ valstu pilsoņi, kas strādā par jūrniekiem uz kuģiem (ieskaitot ro-ro prāmjus (15)), kas sniedz regulārus pasažieru pārvadāšanas pakalpojumus starp EEZ ostām, |
| --- | --- |

—

EEZ valstu pilsoņi, kas strādā par jūrniekiem uz kuģiem (ieskaitot ro-ro prāmjus (15)), kas sniedz regulārus pasažieru pārvadāšanas pakalpojumus starp EEZ ostām,

15

| — | un visos pārējos gadījumos – visi jūrnieki, kas pakļauti aplikšanai ar nodokļiem un/vai sociālās nodrošināšanas maksājumiem kādā EEZ valstī. |
| --- | --- |

—

un visos pārējos gadījumos – visi jūrnieki, kas pakļauti aplikšanai ar nodokļiem un/vai sociālās nodrošināšanas maksājumiem kādā EEZ valstī.

Tās 3. punktā ir paskaidrots, ka dažas EEZ valstis iekšēju fiskālu iemeslu dēļ var dot priekšroku nevis samazinātu likmju piemērošanai, kā tas ir norādīts iepriekš, bet gan kuģu īpašniekiem minēto nodokļu radīto izmaksu daļējai vai pilnīgai kompensācijai. Šādu pieeju kopumā var uzskatīt par ekvivalentu iepriekš raksturotajai samazināto likmju sistēmai ar noteikumu, ka pastāv skaidri saredzama saistība ar šiem nodokļiem, ka nav nekādu pārkompensācijas elementu un ka sistēma ir pārskatāma un tajā nav rosinošu apstākļu ļaunprātīgai izmantošanai.

4.3.   Novērtējums

Novērtējums

Kā norādīts iepriekš I iedaļas 3. punktā, Hurtigruten sabiedrībām tika piešķirti 7,352 miljoni NOK (aptuveni EUR 900 000) ar nolūku kompensēt to pieaugušās izmaksas par sociālā nodrošinājuma iemaksām 2004. gadā. Atbilstīgi 2004. gada valsts budžetam šo dotāciju Hurtigruten sabiedrībām veidoja kompensācija “par diferencētās sociālās nodrošināšanas sistēmas grozījumu radītajām sekām” (16).

Hurtigruten

Hurtigruten

16

No iepriekš minētā izriet, ka šis atbalsts tika piešķirts Hurtigruten sabiedrībām, lai atlīdzinātu tām 2004. gadā veiktās palielinātās sociālās nodrošināšanas iemaksas. Tādējādi piešķirtais atbalsts ir jāuzskata par jūrnieku sociālās aizsardzības iemaksu atlīdzināšanu saskaņā ar Jūras transporta vadlīniju 3.2. iedaļas 2. un 3. punktu.

Hurtigruten

Jūras transporta vadlīniju 3.2. iedaļas 2. punkts atļauj tikai atbalstu, kas sniegts sociālās aizsardzības iemaksu likmju samazinājuma veidā EEZ jūrniekiem, kas ir nodarbināti uz kādā EEZ valstī reģistrētiem kuģiem.

Norvēģijas iestādes ir apstiprinājušas, ka visi kuģi, kas 2004. gadā tika izmantoti Hurtigruten pakalpojumos, bija reģistrēti Norvēģijā. Tādēļ Iestāde uzskata reģistrācijas noteikumu par izpildītu.

Hurtigruten

Attiecībā uz nosacījumu, ka sociālajai aizsardzībai ir jābūt paredzētai “EEZ jūrniekiem”, šā termina definīcijā ir noteikts, ka tas apzīmē visos pārējos gadījumos vai nu EEZ valstu pilsoņus, kas strādā par jūrniekiem uz kuģiem (ieskaitot ro-ro prāmjus), kuri sniedz regulārus pasažieru pārvadāšanas pakalpojumus starp EEZ ostām, vai visus jūrniekus, kas pakļauti aplikšanai ar nodokļiem un/vai sociālās nodrošināšanas maksājumiem kādā EEZ valstī.

Hurtigruten nolīgumā dienests “Hurtigruten pakalpojumi” ir raksturots kā kombinēti pasažieru un kravu pārvadājumi starp Bergenu un Kirkenesu. Saskaņā ar Norvēģijas iestāžu iesniegto informāciju 2004. gadā aptuveni 92 % no Hurtigruten sabiedrību apgrozījuma aizņēma pasažieru pārvadājumi, bet 8 % – preču pārvadājumi. Dažiem Hurtigruten kuģiem bija aprīkojums, kas ļāva vieglajām automašīnām uzbraukt uz kuģa un nobraukt no tā. Taču komerciālajiem transportlīdzekļiem (kravas automašīnām, furgoniem utt.) nebija iespējams uzbraukt uz kuģiem un nobraukt no tiem. Turklāt “Hurtigruten pakalpojumi”, kā tas ir paskaidrots I iedaļas 2. punktā, nodrošināja regulārus pārvadājumus gar Norvēģijas piekrasti, tas ir, EEZ ietvaros.

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Pamatojoties uz minēto, Iestāde uzskata, ka Hurtigruten sabiedrību kuģi ir uzskatāmi par tādiem, kam piemērojama pirmā iepriekš norādītā definīcijas alternatīva, t. i., tie ir kuģi, kas sniedz regulārus pasažieru pārvadāšanas pakalpojumus starp EEZ ostām. Tas nozīmē, ka Hurtigruten sabiedrībām piešķirtā kompensācija par paaugstinātajām sociālās nodrošināšanas iemaksām ir saderīga ar Jūras transporta vadlīniju 3.2. iedaļu tikai tiktāl, cik šī kompensācija tika piešķirta jūrniekiem, kuri bija kādas EEZ valsts pilsoņi.

Hurtigruten

Hurtigruten

Norvēģijas iestādes ir iesniegušas informāciju, kas apliecina, ka viss personāls uz kuģiem, kas tika izmantoti Hurtigruten pakalpojumos 2004. gadā, bija EEZ valstu pilsoņi.

Hurtigruten

Valsts budžetā bija nepārprotami norādīts, ka papildu atbalsts Hurtigruten sabiedrībām tika piešķirts, lai segtu sabiedrībām radušās papildu sociālās nodrošināšanas izmaksas. Tādējādi pastāvēja skaidra saikne starp šo subsīdiju un sociālās nodrošināšanas maksājumiem. Turklāt subsīdijas apmērs precīzi atbilda sabiedrību sociālās nodrošināšanas izmaksu pieauguma summai. Kā tas tiks parādīts turpmāk II iedaļas 4.4. punktā, šī subsīdija neietvēra nekādu pārmērīgu kompensāciju. Visbeidzot, šī subsīdija bija vienreizējs maksājums, kas bija paziņots valsts budžetā. Tādējādi šis atbalsts bija piešķirts pārredzamā veidā, kas nepieļāva ļaunprātīgu izmantošanu. No sacītā izriet, ka nosacījumi, kas ļautu uzskatīt sociālās nodrošināšanas maksājumu atlīdzināšanu par ekvivalentu samazināto iemaksu likmju sistēmai, ir izpildīti.

Hurtigruten

Pamatojoties uz izklāstīto, Iestāde ir nākusi pie slēdziena, ka Hurtigruten sabiedrībām piešķirtais atbalsts attiecībā uz sociālās nodrošināšanas iemaksu pieaugumu 2004. gadā atbilst Jūras transporta vadlīniju 3.2. iedaļai.

Hurtigruten

4.4.   Pārmērīga kompensācija un kumulācija

Pārmērīga kompensācija un kumulācija

Saskaņā ar Jūras transporta vadlīniju 11. iedaļas 2. punktu EEZ jūrnieku sociālajai aizsardzībai paredzēto iemaksu samazinājums var tikt atļauts līdz 100 % robežai, t. i., samazinājums var būt līdz sociālajiem maksājumiem nulles apmērā. Šajā gadījumā no Hurtigruten sabiedrībām 2004. gadā tika iekasētas paaugstinātas sociālās nodrošināšanas iemaksas salīdzinājumā ar tām likmēm, kuras tika piemērotas iepriekšējos gados.

Hurtigruten

Iestāde uzskata, ka atbilstīgi Jūras transporta vadlīniju 3. līdz 6. iedaļai piešķirtais atbalsts nepārsniedza no kuģniecības darbības un jūrniekiem iekasēto nodokļu un sociālās nodrošināšanas iemaksu kopējo summu un ka šo vadlīniju 11. iedaļas 2. punktā noteiktais kritērijs ir izpildīts.

Līdztekus atbalstam par ar darbu saistītām izmaksām, kas tika piešķirts Hurtigruten sabiedrībām saskaņā ar Jūras transporta vadlīnijām, Hurtigruten sabiedrības saņēma arī atbalstu saskaņā ar Hurtigruten nolīgumu par transporta pakalpojumu pirkumu un saskaņā ar Iestādes 2003. gada 12. novembra lēmumu par trīs gadu pārejas perioda apstiprināšanu attiecībā uz diferencētām sociālās nodrošināšanas iemaksām no darba devēju puses. Lai pārliecinātos, ka netika pieļauta nekāda pārmērīga kompensācija, ir jāpārbauda, vai Hurtigruten sabiedrības nesaņēma kompensāciju par šīm izmaksām iepriekš minēto pasākumu ietvaros.

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Šajā sakarā Iestāde atzīmē, ka sabiedrību sociālās nodrošināšanas izmaksu pieaugums radās Iestādes Lēmuma Nr. 172/02/COL rezultātā, ar kuru Norvēģijai tika izteikts priekšlikums par atbilstīgiem pasākumiem attiecībā uz Norvēģijas diferencēto sociālās nodrošināšanas iemaksu sistēmu. Norvēģijas valsts paziņoja plānu par pāreju uz nediferencētām sociālās nodrošināšanas iemaksām. Šo plānu Iestāde apstiprināja ar 2003. gada 12. novembra lēmumu, un šis plāns paredzēja, ka 2004. gadā Hurtigruten sabiedrību sociālās nodrošināšanas izmaksas pieaugs salīdzinājumā ar tām, kas pastāvēja pārrunu laikā par Hurtigruten nolīguma noslēgšanu. Tādējādi ir skaidrs, ka papildu sociālās nodrošināšanas izmaksas, kuras radās Hurtigruten sabiedrībām 2004. gadā, netika nosegtas Hurtigruten nolīguma ietvaros, t. i., uz Hurtigruten nolīguma pamata izmaksātā kompensācija nenosedza šīs papildu izmaksas. Turklāt papildu līdzekļu pārskaitīšana 2004. gadā būtu kompensējusi Hurtigruten sabiedrībām tikai to pieaugušo sociālās nodrošināšanas iemaksu daļu, kura vēl nebija kompensēta tās sistēmas ietvaros, kura attiecās uz triju gadu pārejas periodu. Tādējādi kompensācija par sociālās nodrošināšanas izmaksu pieaugumu 2004. gadā, kas tika piešķirta, pamatojoties uz Jūras transporta vadlīnijām, nebija pārmērīga kompensācija.

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Pamatojoties uz iepriekš izklāstīto, Iestāde ir nākusi pie secinājuma, ka Hurtigruten sabiedrībām piešķirtā kompensācija par papildu sociālās nodrošināšanas izmaksām 2004. gadā ir saderīga ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, skatot to kopā ar Jūras transporta vadlīnijām.

Hurtigruten

5.   Secinājums

Secinājums

Pamatojoties uz iepriekš izklāstītajiem apsvērumiem, Iestāde uzskata, ka Hurtigruten sabiedrībām piešķirtā kompensācija 7,352 miljonu NOK (aptuveni EUR 900 000) apmērā ir saderīga ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

Hurtigruten

Taču Iestāde izsaka nožēlu, ka Norvēģijas iestādes neizpildīja Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punktā noteikto pienākumu par pasākuma paziņošanu un atturēšanos no pasākuma īstenošanas pirms apstiprinājuma saņemšanas no Iestādes,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Hurtigruten sabiedrībām piešķirtā kompensācija 7,352 miljonu NOK apmērā veido valsts atbalstu EEZ līguma 61. panta 1. punkta nozīmē. Šis atbalsts tika piešķirts, pārkāpjot Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola I daļas 1. panta 3. punkta procedūras prasības. Šis atbalsts ir saderīgs ar EEZ līguma 61. panta 3. punkta c) apakšpunktu, skatot to kopā ar Jūras transporta vadlīnijām.

Hurtigruten

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Norvēģijas Karalistei.

3. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2007. gada 12. decembrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

Kolēģijas loceklis

Kristján A. STEFÁNSSON

Kolēģijas loceklis

Kurt JÄGER

---

(1)  Turpmāk “Iestāde”.

1

(2)  Turpmāk “EEZ līgums”.

2

(3)  Turpmāk “Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”.

3

(4)  Vadlīnijas attiecībā uz EEZ līguma 61. un 62. panta un Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 3. protokola 1. panta piemērošanu un skaidrojumu, ko 1994. gada 19. janvārī pieņēmusi un izdevusi EBTA Uzraudzības iestāde, publicētas OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994. Vadlīnijās jaunākie grozījumi izdarīti 2007. gada 3. maijā. Turpmāk “Valsts atbalsta vadlīnijas”.

4

(5)  Iestādes lēmumi ir pieejami tīmekļa vietnē http://www.eftasurv.int/

5

(6)  OV C 314, 21.12.2006., 115. lpp., un EEZ papildinājums Nr. 63/2006, 33. lpp.

6

(7)  Turpmāk “Hurtigruten sabiedrības”.

7

Hurtigruten

(8)  Skatīt 6. zemsvītras piezīmi.

8

(9)  Turpmāk “Hurtigruten nolīgums”.

9

Hurtigruten

(10)  Lēmums Nr. 417/01/COL, turpmāk “2001. gada lēmums”.

10

(11)  Lēmums Nr. 172/02/COL.

11

(12)  Lēmums Nr. 218/03/COL. Pārejas periods nav piemērojams vistālāk ziemeļos esošajai Norvēģijas daļai (sociālās nodrošināšanas nodokļa sistēmas 5. zonai), jo EBTA valstu 2003. gada 1. jūlija Lēmumā Nr. 2/2003/SC ir noteikts, ka reģionāli diferencētās sociālās nodrošināšanas iemaksas šajā teritorijā ir saderīgas ar EEZ līgumu, jo šajā zonā pastāv izņēmuma apstākļi.

12

(13)  Piezīmes attiecībā uz 70. pozīciju ir šādas: “Av budsjettforslaget på 200,8 mill. kr for 2004, er 192,3 mill. kr direkte relatert til den gjeldende avtalen med hurtigruterederiene. Restbeløpet på 8,5 mill. kr er knyttet til ev. kompensasjon som følge av endringer i ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Endelig kompensasjonsbeløp vil bli bestemt når forhandlingene mellom hurtigruteselskapene og departementet er avsluttet.” (Iestādes neoficiāls tulkojums: “No budžetā 2004. gadam paredzētajiem 200,8 miljoniem NOK 192,3 miljoni NOK tieši attiecas uz pašreizējo nolīgumu ar Hurtigruten sabiedrībām. Atlikušie 8,5 miljoni NOK attiecas uz iespējamo kompensāciju par diferencētās sociālās nodrošināšanas sistēmas grozījumu izraisītajām sekām. Galīgā atlīdzība tiks noteikta pēc Hurtigruten sabiedrību un Ministrijas pārrunu pabeigšanas.”)

13

Av budsjettforslaget på 200,8 mill. kr for 2004, er 192,3 mill. kr direkte relatert til den gjeldende avtalen med hurtigruterederiene. Restbeløpet på 8,5 mill. kr er knyttet til ev. kompensasjon som følge av endringer i ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Endelig kompensasjonsbeløp vil bli bestemt når forhandlingene mellom hurtigruteselskapene og departementet er avsluttet

Hurtigruten

Hurtigruten

(14)  Iestādes tulkojums, sk. 13. zemsvītras piezīmi.

14

(15)  Ro-ro prāmji ir definēti kā “jūras pasažieru kuģi ar aprīkojumu, kas ļauj autotransporta un dzelzceļa transporta līdzekļiem uzbraukt uz kuģa un nobraukt no tā un kuri pārvadā vairāk par 12 pasažieriem”, sk. 22. zemsvītras piezīmi. Vadlīnijās, kurā izdarīta atsauce uz Padomes 1999. gada 29. aprīļa Direktīvu 1999/35/EK par obligāto apsekojumu sistēmu ro-ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu regulārās satiksmes drošībai (OV L 138, 1.6.1999., 1. lpp.), kas iekļauta EEZ līguma XIII pielikuma 56. ca) punktā.

15

(16)  Iestādes tulkojums, sk. 13. zemsvītras piezīmi.

16

---

| 25.2.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 48/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 48/27

---

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDES LĒMUMS

Nr. 433/09/COL

(2009. gada 30. oktobris),

ar ko septiņdesmit trešo reizi groza procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā

EBTA UZRAUDZĪBAS IESTĀDE,

ŅEMOT VĒRĀ Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (1) un jo īpaši tā 61. līdz 63. pantu, kā arī tā 26. protokolu,

ŅEMOT VĒRĀ Nolīgumu starp EBTA valstīm par Uzraudzības iestādes un Tiesas izveidi (2) un jo īpaši tā 24. pantu un 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

tā kā saskaņā ar Uzraudzības un Tiesas nolīguma 24. pantu EBTA Uzraudzības iestāde īsteno EEZ līguma noteikumus par valsts atbalstu,

tā kā saskaņā ar Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīguma 5. panta 2. punkta b) apakšpunktu EBTA Uzraudzības iestāde pieņem paziņojumus vai pamatnostādnes par EEZ līgumā iztirzātajiem jautājumiem, ja tas skaidri paredzēts minētajā līgumā vai Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgumā vai ja EBTA Uzraudzības iestāde to uzskata par nepieciešamu,

atgādinot procesuālo un materiālo tiesību noteikumus valsts atbalsta jomā (3), ko EBTA Uzraudzības iestāde pieņēma 1994. gada 19. janvārī (4),

tā kā EBTA Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādnēs nodaļa par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (5) zaudēs spēku 2009. gada 30. novembrī (6),

tā kā minētā nodaļa atbilst Eiropas Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (7), kuras ir spēkā līdz 2009. gada 9. oktobrim (8),

tā kā Eiropas Komisija 2009. gada 9. jūlijā pieņēma paziņojumu par darbības termiņa pagarināšanu līdz 2012. gada 9. oktobrim attiecībā uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai, ko publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī2009. gada 9. jūlijā,

tā kā Eiropas Komisijas paziņojums par darbības termiņa pagarināšanu attiecībā uz Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai skar arī Eiropas Ekonomikas zonu,

tā kā visā Eiropas Ekonomikas zonā ir jānodrošina EEZ valsts atbalsta noteikumu vienāda piemērošana,

tā kā saskaņā ar EEZ līguma XV pielikuma beigu daļā iekļautās nodaļas “VISPĀRĪGI” II punktu EBTA Uzraudzības iestādei pēc apspriešanās ar Komisiju ir jāpieņem tiesību akti, kas atbilstu Eiropas Komisijas pieņemtajiem tiesību aktiem,

tā kā pašreizējā nodaļa par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai zaudēs spēku 2009. gada 30. novembrī, jāpagarina šīs nodaļas darbības termiņš,

apspriedusies ar Eiropas Komisiju,

apspriedusies ar EBTA valstīm,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EBTA Uzraudzības iestādes Valsts atbalsta pamatnostādņu nodaļas par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai darbības termiņš ir pagarināts līdz 2012. gada 30. novembrim.

2. pants

Autentisks ir tikai teksts angļu valodā.

Briselē, 2009. gada 30. oktobrī

EBTA Uzraudzības iestādes vārdā –

priekšsēdētājs

Per SANDERUD

Kolēģijas loceklis

Kristján Andri STEFÁNSSON

---

(1)  Turpmāk “EEZ līgums”.

1

(2)  Turpmāk “Uzraudzības iestādes un Tiesas nolīgums”.

2

(3)  Turpmāk “Valsts atbalsta pamatnostādnes”.

3

(4)  Sākotnēji publicēti OV L 231, 3.9.1994., 1. lpp., un EEZ papildinājumā Nr. 32, 3.9.1994., 1. lpp.

4

(5)  EBTA Uzraudzības iestādes Lēmums Nr. 305/04/COL, kas publicēts OV L 107, 28.4.2005., 28. lpp., EEZ papildinājumā Nr. 21, 28.4.2005., 1. lpp.

5

(6)  Lēmuma Nr. 305/04/COL 89. punkts, sk. atsauci 5. zemsvītras piezīmē.

6

(7)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

7

(8)  7. zemsvītras piezīmē minētā dokumenta 102. punkts.

8

---