# Europos Sąjungos L 48/2010

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2010.048.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 48 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 53 tomas2010m. vasario 25d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2010.048.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 48

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

53 tomas2010m. vasario 25d.

---

| Turinys | | II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2010 m. vasario 22 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 151/2010, nutraukiantis dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo elektrodams, peržiūrą | 1 |
| | * | 2010 m. vasario 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 152/2010 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 3 |
| | * | 2010 m. vasario 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 153/2010 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 5 |
| | | 2010 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 154/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 7 |
| | | 2010 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 155/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais | 9 |
| | | 2010 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 156/2010, kuriuo nustatomas eksporto licencijų išdavimo procentinis dydis, atmetamos eksporto licencijų paraiškos ir sustabdomas nekvotinio cukraus eksporto licencijų paraiškų teikimas | 11 |
| | | SPRENDIMAI |
| | | 2010/115/ES |
| | * | 2010 m. vasario 23 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių II priedą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 972)

   (
  1
  ) | 12 |
| | | 2010/116/ES |
| | * | 2010 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimas, baigti antidempingo tyrimą dėl tam tikrų Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų importo | 17 |

Turinys

II   Įstatymo galios neturintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2010 m. vasario 22 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 151/2010, nutraukiantis dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo elektrodams, peržiūrą

1

*

2010 m. vasario 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 152/2010 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

3

*

2010 m. vasario 23 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 153/2010 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

5

2010 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 154/2010, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

7

2010 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 155/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

9

2010 m. vasario 24 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 156/2010, kuriuo nustatomas eksporto licencijų išdavimo procentinis dydis, atmetamos eksporto licencijų paraiškos ir sustabdomas nekvotinio cukraus eksporto licencijų paraiškų teikimas

11

SPRENDIMAI

2010/115/ES

*

2010 m. vasario 23 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių II priedą
  (pranešta dokumentu Nr. C(2010) 972)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 972)

1

12

2010/116/ES

*

2010 m. vasario 24 d. Komisijos sprendimas, baigti antidempingo tyrimą dėl tam tikrų Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų importo

17

| | | IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | * | 2007 m. gruodžio 12 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 660/07/COL dėl Hurtigruten įmonėms suteiktos kompensacijos už padidėjusias socialinio draudimo įmokas (Norvegija) | 19 |
| | * | 2009 m. spalio 30 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 433/09/COL, kuriuo septyniasdešimt trečiąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisykles valstybės pagalbos srityje | 27 |

IV   Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

*

2007 m. gruodžio 12 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 660/07/COL dėl Hurtigruten įmonėms suteiktos kompensacijos už padidėjusias socialinio draudimo įmokas (Norvegija)

Hurtigruten

19

*

2009 m. spalio 30 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 433/09/COL, kuriuo septyniasdešimt trečiąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisykles valstybės pagalbos srityje

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Įstatymo galios neturintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 48/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 48/1

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) Nr. 151/2010

2010 m. vasario 22 d.

nutraukiantis dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo elektrodams, peržiūrą

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 9 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 260/2007 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo elektrodams. Trims bendrovėms, kurioms galioja individualūs muitai, taikomi 17-38,8 % dydžio muitai, o visoms kitoms bendrovėms nustatytas 63,5 % dydžio muitas. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 260/2007 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo elektrodams. Trims bendrovėms, kurioms galioja individualūs muitai, taikomi 17-38,8 % dydžio muitai, o visoms kitoms bendrovėms nustatytas 63,5 % dydžio muitas.

1.2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (2) | 2008 m. gegužės mėn. Komisija gavo vieno tam tikrus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo elektrodus eksportuojančio gamintojo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. gegužės mėn. Komisija gavo vieno tam tikrus Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo elektrodus eksportuojančio gamintojo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį.

| (3) | Prašymą pateikė bendrovė Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. (toliau – SWT arba pareiškėjas). |
| --- | --- |

(3)

Prašymą pateikė bendrovė Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd. (toliau – SWT arba pareiškėjas).

| (4) | Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad, palyginus apskaičiuotąsias normaliąsias vertes ir eksporto į Sąjungą kainas, dempingo skirtumas buvo daug mažesnis už galiojančios priemonės lygį ir kad nebūtina toliau taikyti dabartinio lygio priemonių ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. |
| --- | --- |

(4)

Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad, palyginus apskaičiuotąsias normaliąsias vertes ir eksporto į Sąjungą kainas, dempingo skirtumas buvo daug mažesnis už galiojančios priemonės lygį ir kad nebūtina toliau taikyti dabartinio lygio priemonių ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.

1.3.   Inicijavimas

| (5) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė pranešimą apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą (toliau – pranešimas) tik su bendrove SWT susijusiam dempingui tirti. Nagrinėjamasis produktas buvo toks pat, koks nustatytas Tarybos reglamente (EB) Nr. 260/2007, t. y. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo suvirinimo elektrodai, kurių sudėtyje esantis volframas sudaro ne mažiau kaip 94 % masės, išskyrus pagamintus paprasto sukepinimo būdu, išilgai supjaustytus arba nesupjaustytus. Šio produkto KN kodai šiuo metu yra ex 8101 99 10 ir ex 8515 90 00. |
| --- | --- |

(5)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė pranešimą apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą (toliau – pranešimas) tik su bendrove SWT susijusiam dempingui tirti. Nagrinėjamasis produktas buvo toks pat, koks nustatytas Tarybos reglamente (EB) Nr. 260/2007, t. y. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo suvirinimo elektrodai, kurių sudėtyje esantis volframas sudaro ne mažiau kaip 94 % masės, išskyrus pagamintus paprasto sukepinimo būdu, išilgai supjaustytus arba nesupjaustytus. Šio produkto KN kodai šiuo metu yra ex 8101 99 10 ir ex 8515 90 00.

| (6) | Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2007 m. spalio 1 d.–2008 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis. |
| --- | --- |

(6)

Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2007 m. spalio 1 d.–2008 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis.

| (7) | Komisija oficialiai pranešė pareiškėjui, Sąjungos pramonės atstovams ir eksportuojančios šalies atstovams apie peržiūros tyrimo inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(7)

Komisija oficialiai pranešė pareiškėjui, Sąjungos pramonės atstovams ir eksportuojančios šalies atstovams apie peržiūros tyrimo inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

2.   PRAŠYMO ATSIĖMIMAS IR TYRIMO NUTRAUKIMAS

| (8) | 2009 m. lapkričio 9 d. laišku Komisijai SWT oficialiai atsiėmė savo prašymą atlikti dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo elektrodams, peržiūrą. Suvokdamas dabartinę ekonomikos krizę, pareiškėjas vėl pradėjo svarstyti, ar tam tikri jo veiklos aspektai yra ekonomiškai naudingi. |
| --- | --- |

(8)

2009 m. lapkričio 9 d. laišku Komisijai SWT oficialiai atsiėmė savo prašymą atlikti dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo elektrodams, peržiūrą. Suvokdamas dabartinę ekonomikos krizę, pareiškėjas vėl pradėjo svarstyti, ar tam tikri jo veiklos aspektai yra ekonomiškai naudingi.

| (9) | Sąjungos pramonės atstovai nusprendė, kad pareiškėjo nurodytos prašymo atsiėmimo priežastys buvo nesusijusios ir nepriimtinos. |
| --- | --- |

(9)

Sąjungos pramonės atstovai nusprendė, kad pareiškėjo nurodytos prašymo atsiėmimo priežastys buvo nesusijusios ir nepriimtinos.

| (10) | Tačiau, kadangi prašymas atlikti peržiūrą buvo pateiktas 2008 m. gegužės mėn., t. y. prieš ekonomikos krizę, o savo prašymą pareiškėjas atsiėmė krizei jau prasidėjus, kai tyrimas dar nebuvo baigtas, Komisija negali laikyti prašymo atsiėmimo priežasčių nesusijusiomis. |
| --- | --- |

(10)

Tačiau, kadangi prašymas atlikti peržiūrą buvo pateiktas 2008 m. gegužės mėn., t. y. prieš ekonomikos krizę, o savo prašymą pareiškėjas atsiėmė krizei jau prasidėjus, kai tyrimas dar nebuvo baigtas, Komisija negali laikyti prašymo atsiėmimo priežasčių nesusijusiomis.

| (11) | Svarstyta, ar būtų pagrįsta tęsti peržiūros tyrimą ex officio. Komisijos tarnybos nusprendė, kad tyrimo nutraukimas nepadarytų poveikio galiojančioms antidempingo priemonėms ir nebuvo gauta įtikinamų argumentų, kad nutraukus tyrimą būtų pakenkta Sąjungos interesams. Todėl peržiūros tyrimas turėtų būti nutrauktas. |
| --- | --- |

(11)

Svarstyta, ar būtų pagrįsta tęsti peržiūros tyrimą ex officio. Komisijos tarnybos nusprendė, kad tyrimo nutraukimas nepadarytų poveikio galiojančioms antidempingo priemonėms ir nebuvo gauta įtikinamų argumentų, kad nutraukus tyrimą būtų pakenkta Sąjungos interesams. Todėl peržiūros tyrimas turėtų būti nutrauktas.

| (12) | Suinteresuotosioms šalims pranešta apie ketinimą nutraukti tyrimą ir suteikta galimybė teikti pastabas. Nebuvo gauta tokių pastabų, dėl kurių reikėtų keisti 10 ir 11 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas. |
| --- | --- |

(12)

Suinteresuotosioms šalims pranešta apie ketinimą nutraukti tyrimą ir suteikta galimybė teikti pastabas. Nebuvo gauta tokių pastabų, dėl kurių reikėtų keisti 10 ir 11 konstatuojamosiose dalyse išdėstytas išvadas.

| (13) | Taigi, daroma išvada, kad tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo elektrodų peržiūra turėtų būti nutraukta nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių, |
| --- | --- |

(13)

Taigi, daroma išvada, kad tam tikrų importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo elektrodų peržiūra turėtų būti nutraukta nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį inicijuota dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės volframo elektrodams, peržiūra nutraukiama nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3 straipsnis

Šis reglamentas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 22 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

C. ASHTON

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 72, 2007 3 13, p. 1.

2

(3)  OL C 309, 2008 12 4, p. 11.

3

---

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 48/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 48/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 152/2010

2010 m. vasario 23 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu.

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius.

| (3) | Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais. |
| --- | --- |

(3)

Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais.

| (4) | Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 23 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Gaminį sudaro tamsiai žalios spalvos elektros laidai su 160 skaidrių kaitrinių lempučių (1,5 V/0,5 W), sujungti į 320 × 150 cm dydžio tinklą (vadinamąjį „šviečiantį tinklą“). Tinklo akių dydis yra 19 × 19 cm, taigi atstumas tarp lempučių yra apie 19 cm.
  Gaminys pateikiamas mažmeninei prekybai skirtoje pakuotėje su 24 V statiniu keitikliu, 8 siurbtukais su kabliukais ir 10 atsarginių lempučių.
  Šviečiantį tinklą galima naudoti ir patalpose, ir lauke.
  Gaminys skirtas puošybai, pvz., Kalėdų eglutės arba lango. | 9405 30 00 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis bei KN kodus 9405 ir 9405 30 00 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Tinklas pakankamai didelis, todėl jį galima lengvai uždėti ant Kalėdų eglutės ir ją juo apgaubti. Per 19 × 19 cm dydžio tinklo akis galima prakišti šakas taip, kad lemputės atsidurtų arčiau kamieno. Lemputės ir tamsiai žalios spalvos laidai nepastebimi, o šviesa sklinda tarsi iš eglutės vidaus. Taip sukuriamas vientisos puošybos įspūdis.
  Nors gaminys gali būti naudojamas kitais tikslais, jo objektyvūs ir pripažinti požymiai rodo, kad jo paskirtis yra papuošti ir apšviesti Kalėdų eglutę.
  Todėl gaminys klasifikuotinas kaip Kalėdų eglutėms skirtas apšvietimo rinkinys, priskiriant KN kodą 9405 30 00. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Gaminį sudaro tamsiai žalios spalvos elektros laidai su 160 skaidrių kaitrinių lempučių (1,5 V/0,5 W), sujungti į 320 × 150 cm dydžio tinklą (vadinamąjį „šviečiantį tinklą“). Tinklo akių dydis yra 19 × 19 cm, taigi atstumas tarp lempučių yra apie 19 cm.

Gaminys pateikiamas mažmeninei prekybai skirtoje pakuotėje su 24 V statiniu keitikliu, 8 siurbtukais su kabliukais ir 10 atsarginių lempučių.

Šviečiantį tinklą galima naudoti ir patalpose, ir lauke.

Gaminys skirtas puošybai, pvz., Kalėdų eglutės arba lango.

9405 30 00

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis bei KN kodus 9405 ir 9405 30 00 atitinkančiais prekių aprašymais.

Tinklas pakankamai didelis, todėl jį galima lengvai uždėti ant Kalėdų eglutės ir ją juo apgaubti. Per 19 × 19 cm dydžio tinklo akis galima prakišti šakas taip, kad lemputės atsidurtų arčiau kamieno. Lemputės ir tamsiai žalios spalvos laidai nepastebimi, o šviesa sklinda tarsi iš eglutės vidaus. Taip sukuriamas vientisos puošybos įspūdis.

Nors gaminys gali būti naudojamas kitais tikslais, jo objektyvūs ir pripažinti požymiai rodo, kad jo paskirtis yra papuošti ir apšviesti Kalėdų eglutę.

Todėl gaminys klasifikuotinas kaip Kalėdų eglutėms skirtas apšvietimo rinkinys, priskiriant KN kodą 9405 30 00.

---

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 48/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 48/5

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 153/2010

2010 m. vasario 23 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu.

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Sąjungos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius.

| (3) | Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą, remiantis šios lentelės 3 skiltyje išdėstytais motyvais. |
| --- | --- |

(3)

Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą, remiantis šios lentelės 3 skiltyje išdėstytais motyvais.

| (4) | Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta šio reglamento nuostatų neatitinkančia privalomąja tarifine informacija dėl prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, jos turėtojas galėtų remtis dar tris mėnesius.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 23 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Algirdas ŠEMETA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Gaminys – vadinamoji knyga-žaislas, kurioje yra kartoniniai puslapiai, dviejuose iš kurių išspausdintas trumpas su žaidimu susijęs tekstas.
  Atvertus kitus šešis puslapius susidaro trimatis kelių kosminės stoties dalių vaizdas.
  Joje taip pat yra puslapis su išspaudžiamomis, pasikeliančiomis figūrėlėmis iš kartono, kurias galima įstatyti į įvairias kosminės stoties dalis. | 9503 00 99 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, 49 skirsnio 1 pastabos c punktu ir KN kodus 9503 00 ir 9503 00 99 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Atsižvelgiant į gaminio charakteristikas (konstrukciją), jis iš esmės skirtas žaisti.
  Vaikiškos knygelės su paveikslėliais, kuriose yra pasikeliančių arba judančių figūrėlių ar karpinių, priskirtinos 4903 pozicijai (Vaikiškos knygelės su paveikslėliais, piešimo arba spalvinimo knygelės), išskyrus atvejus, kai gaminys yra žaislas. Gaminiai, kurie yra žaislai, nepriskiriami 4903 pozicijai ir yra priskirtini 95 skirsniui. (Taip pat žr. Suderintosios sistemos paaiškinimų 4903 pozicijos paaiškinimus).
  95 skirsniui priskiriami gaminiai nepriskiriami 49 skirsniui pagal 49 skirsnio 1 pastabos c punktą.
  Todėl gaminys klasifikuotinas kaip žaislas priskiriant 9503 pozicijai. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Gaminys – vadinamoji knyga-žaislas, kurioje yra kartoniniai puslapiai, dviejuose iš kurių išspausdintas trumpas su žaidimu susijęs tekstas.

Atvertus kitus šešis puslapius susidaro trimatis kelių kosminės stoties dalių vaizdas.

Joje taip pat yra puslapis su išspaudžiamomis, pasikeliančiomis figūrėlėmis iš kartono, kurias galima įstatyti į įvairias kosminės stoties dalis.

9503 00 99

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1 ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, 49 skirsnio 1 pastabos c punktu ir KN kodus 9503 00 ir 9503 00 99 atitinkančiais prekių aprašymais.

Atsižvelgiant į gaminio charakteristikas (konstrukciją), jis iš esmės skirtas žaisti.

Vaikiškos knygelės su paveikslėliais, kuriose yra pasikeliančių arba judančių figūrėlių ar karpinių, priskirtinos 4903 pozicijai (Vaikiškos knygelės su paveikslėliais, piešimo arba spalvinimo knygelės), išskyrus atvejus, kai gaminys yra žaislas. Gaminiai, kurie yra žaislai, nepriskiriami 4903 pozicijai ir yra priskirtini 95 skirsniui. (Taip pat žr. Suderintosios sistemos paaiškinimų 4903 pozicijos paaiškinimus).

95 skirsniui priskiriami gaminiai nepriskiriami 49 skirsniui pagal 49 skirsnio 1 pastabos c punktą.

Todėl gaminys klasifikuotinas kaip žaislas priskiriant 9503 pozicijai.

---

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 48/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 48/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 154/2010

2010 m. vasario 24 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 114,6 |
| JO | 88,1 |
| MA | 88,3 |
| TN | 123,7 |
| TR | 110,4 |
| ZZ | 105,0 |
| 0707 00 05 | EG | 216,8 |
| JO | 138,7 |
| TR | 148,0 |
| ZZ | 167,8 |
| 0709 90 70 | IL | 265,5 |
| MA | 132,0 |
| TR | 168,0 |
| ZZ | 188,5 |
| 0709 90 80 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,2 |
| IL | 53,4 |
| MA | 49,6 |
| TN | 56,7 |
| TR | 61,9 |
| ZZ | 53,4 |
| 0805 20 10 | EG | 65,1 |
| IL | 139,6 |
| MA | 89,2 |
| TR | 87,0 |
| ZZ | 95,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,8 |
| EG | 69,6 |
| IL | 97,7 |
| JM | 97,9 |
| MA | 111,7 |
| PE | 62,6 |
| PK | 34,1 |
| TR | 60,0 |
| ZZ | 73,8 |
| 0805 50 10 | EG | 76,3 |
| IL | 73,1 |
| MA | 68,6 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 71,0 |
| 0808 10 80 | CA | 77,1 |
| CL | 59,9 |
| CN | 68,5 |
| MK | 24,7 |
| US | 130,3 |
| ZZ | 72,1 |
| 0808 20 50 | AR | 83,8 |
| CL | 75,8 |
| CN | 75,8 |
| US | 92,0 |
| ZA | 101,0 |
| ZZ | 85,7 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

114,6

JO

88,1

MA

88,3

TN

123,7

TR

110,4

ZZ

105,0

0707 00 05

EG

216,8

JO

138,7

TR

148,0

ZZ

167,8

0709 90 70

IL

265,5

MA

132,0

TR

168,0

ZZ

188,5

0709 90 80

EG

82,2

ZZ

82,2

0805 10 20

EG

45,2

IL

53,4

MA

49,6

TN

56,7

TR

61,9

ZZ

53,4

0805 20 10

EG

65,1

IL

139,6

MA

89,2

TR

87,0

ZZ

95,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,8

EG

69,6

IL

97,7

JM

97,9

MA

111,7

PE

62,6

PK

34,1

TR

60,0

ZZ

73,8

0805 50 10

EG

76,3

IL

73,1

MA

68,6

TR

66,0

ZZ

71,0

0808 10 80

CA

77,1

CL

59,9

CN

68,5

MK

24,7

US

130,3

ZZ

72,1

0808 20 50

AR

83,8

CL

75,8

CN

75,8

US

92,0

ZA

101,0

ZZ

85,7

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 48/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 48/9

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 155/2010

2010 m. vasario 24 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 877/2009 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metais

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 150/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2009/10 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 877/2009 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 150/2010 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2009/10 prekybos metams, numatyti Reglamente (EB) Nr. 877/2009, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2010 m. vasario 25 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 253, 2009 9 25, p. 3.

3

(4)  OL L 47, 2010 2 24, p. 14.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2010 m. vasario 25 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 42,05 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 42,05 | 2,29 |
| 1701 12 10 (1) | 42,05 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 42,05 | 1,99 |
| 1701 91 00 (2) | 48,21 | 3,01 |
| 1701 99 10 (2) | 48,21 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 48,21 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,48 | 0,23 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

42,05

0,00

1701 11 90 (1)

42,05

2,29

1701 12 10 (1)

42,05

0,00

1701 12 90 (1)

42,05

1,99

1701 91 00 (2)

48,21

3,01

1701 99 10 (2)

48,21

0,00

1701 99 90 (2)

48,21

0,00

1702 90 95 (3)

0,48

0,23

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 48/11 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 48/11

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) Nr. 156/2010

2010 m. vasario 24 d.

kuriuo nustatomas eksporto licencijų išdavimo procentinis dydis, atmetamos eksporto licencijų paraiškos ir sustabdomas nekvotinio cukraus eksporto licencijų paraiškų teikimas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 7e straipsnį kartu su 9 straipsnio 1 dalimi,

kadangi:

| (1) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 61 straipsnio pirmos pastraipos d punktą cukrus, pagamintas prekybos metais viršijant šio reglamento 56 straipsnyje numatytą kvotą, gali būti eksportuojamas tik neviršijant Komisijos nustatytų kiekybinių normų. |
| --- | --- |

(1)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 61 straipsnio pirmos pastraipos d punktą cukrus, pagamintas prekybos metais viršijant šio reglamento 56 straipsnyje numatytą kvotą, gali būti eksportuojamas tik neviršijant Komisijos nustatytų kiekybinių normų.

| (2) | Minėtosios normos nustatytos 2010 m. vasario 3 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 94/2010, kuriuo nustatoma 2009–2010 prekybos metų papildoma nekvotinio cukraus eksporto kiekybinė norma (3). |
| --- | --- |

(2)

Minėtosios normos nustatytos 2010 m. vasario 3 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 94/2010, kuriuo nustatoma 2009–2010 prekybos metų papildoma nekvotinio cukraus eksporto kiekybinė norma (3).

| (3) | Eksporto licencijų paraiškose nurodyti cukraus kiekiai viršija Reglamente (ES) Nr. 94/2010 nustatytą kiekybinę normą. Todėl turėtų būti nustatytas procentinis dydis, taikomas nuo 2010 m. vasario 15 d. iki 2010 m. vasario 19 d. pateiktose paraiškose nurodytiems kiekiams. Visos po 2010 m. vasario 22 d. pateiktos cukraus eksporto licencijų paraiškos turėtų būti atmestos, o eksporto licencijų paraiškų teikimas turėtų būti sustabdytas, |
| --- | --- |

(3)

Eksporto licencijų paraiškose nurodyti cukraus kiekiai viršija Reglamente (ES) Nr. 94/2010 nustatytą kiekybinę normą. Todėl turėtų būti nustatytas procentinis dydis, taikomas nuo 2010 m. vasario 15 d. iki 2010 m. vasario 19 d. pateiktose paraiškose nurodytiems kiekiams. Visos po 2010 m. vasario 22 d. pateiktos cukraus eksporto licencijų paraiškos turėtų būti atmestos, o eksporto licencijų paraiškų teikimas turėtų būti sustabdytas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Nekvotinio cukraus eksporto licencijos, kurių paraiškos buvo pateiktos nuo 2010 m. vasario 15 d. iki 2010 m. vasario 19 d., išduodamos prašomiems kiekiams juos padauginus iš procentinio dydžio, kuris yra 38,647912 %.

2.   Nekvotinio cukraus eksporto licencijų paraiškos, pateiktos 2010 m. vasario 22, 23, 24, 25, ir 26 dienomis, yra atmetamos.

3.   Nekvotinio cukraus eksporto licencijų paraiškų teikimas sustabdomas nuo 2010 m. kovo 1 d. iki 2010 m. rugsėjo 30 d.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu, Pirmininko vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 32, 2010 2 4, p. 2.

3

---

SPRENDIMAI

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 48/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 48/12

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. vasario 23 d.

iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių II priedą

(pranešta dokumentu Nr. C(2010) 972)

(Tekstas svarbus EEE)

(2010/115/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių (1), ypač į jos 4 straipsnio 2 dalies b punktą,

kadangi:

| (1) | Direktyva 2000/53/EB draudžiamas švino, gyvsidabrio, kadmio arba šešiavalenčio chromo naudojimas transporto priemonių medžiagose ir dalyse, teikiamose rinkai nuo 2003 m. liepos 1 d., išskyrus šios direktyvos II priede nurodytais atvejais ir ten pat nurodytomis sąlygomis. Pagal Direktyvos 2000/53/EB 4 straipsnio 2 dalies b punktą Komisija tos direktyvos II priedą turėtų reguliariai derinti su mokslo ir technikos pažanga. |
| --- | --- |

(1)

Direktyva 2000/53/EB draudžiamas švino, gyvsidabrio, kadmio arba šešiavalenčio chromo naudojimas transporto priemonių medžiagose ir dalyse, teikiamose rinkai nuo 2003 m. liepos 1 d., išskyrus šios direktyvos II priede nurodytais atvejais ir ten pat nurodytomis sąlygomis. Pagal Direktyvos 2000/53/EB 4 straipsnio 2 dalies b punktą Komisija tos direktyvos II priedą turėtų reguliariai derinti su mokslo ir technikos pažanga.

| (2) | Direktyvos 2000/53/EB II priede išvardijamos transporto priemonių medžiagos ir dalys, kurioms netaikomas tos direktyvos 4 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytas draudimas. Iki minėtos išimties galiojimo pabaigos rinkai pateiktų transporto priemonių medžiagose ir dalyse, kurios išvardytos Direktyvos 2000/53/EB II priede, gali būti švino, gyvsidabrio, kadmio ir šešiavalenčio chromo. 2008 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos sprendime 2008/689/EB, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių II priedas (2), nurodyta, kad išimtys, susijusios su 8 punkto a papunktyje apibūdintu lydmetaliu, naudojamu elektroninių schemų plokštėse ir kitoms elektros sistemoms, išskyrus stiklo darbams, ir su 8 punkto b papunktyje apibūdintu lydmetaliu, naudojamu elektros sistemose ant stiklo, turėtų būti peržiūrėtos 2009 m. |
| --- | --- |

(2)

Direktyvos 2000/53/EB II priede išvardijamos transporto priemonių medžiagos ir dalys, kurioms netaikomas tos direktyvos 4 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytas draudimas. Iki minėtos išimties galiojimo pabaigos rinkai pateiktų transporto priemonių medžiagose ir dalyse, kurios išvardytos Direktyvos 2000/53/EB II priede, gali būti švino, gyvsidabrio, kadmio ir šešiavalenčio chromo. 2008 m. rugpjūčio 1 d. Komisijos sprendime 2008/689/EB, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2000/53/EB dėl eksploatuoti netinkamų transporto priemonių II priedas (2), nurodyta, kad išimtys, susijusios su 8 punkto a papunktyje apibūdintu lydmetaliu, naudojamu elektroninių schemų plokštėse ir kitoms elektros sistemoms, išskyrus stiklo darbams, ir su 8 punkto b papunktyje apibūdintu lydmetaliu, naudojamu elektros sistemose ant stiklo, turėtų būti peržiūrėtos 2009 m.

| (3) | Po techninio ir mokslinio vertinimo paaiškėjo, kad šios dvi išimtys turėtų būti padalytos į dar dešimt konkrečių taikymo būdų. Iš jų penkioms medžiagoms ir dalims, kuriose yra švino, turėtų būti ir toliau laikinai taikoma Direktyvos 2000/53/EB 4 straipsnio 2 dalies a punktu nustatyto draudimo išimtis, nes nei techniškai, nei moksliškai šių medžiagų naudojimo šiose konkrečiose medžiagose ir dalyse išvengti neįmanoma. Todėl šių išimčių galiojimo pabaigos datą tikslinga nukelti, kol uždraustų medžiagų naudojimo bus galima išvengti. |
| --- | --- |

(3)

Po techninio ir mokslinio vertinimo paaiškėjo, kad šios dvi išimtys turėtų būti padalytos į dar dešimt konkrečių taikymo būdų. Iš jų penkioms medžiagoms ir dalims, kuriose yra švino, turėtų būti ir toliau laikinai taikoma Direktyvos 2000/53/EB 4 straipsnio 2 dalies a punktu nustatyto draudimo išimtis, nes nei techniškai, nei moksliškai šių medžiagų naudojimo šiose konkrečiose medžiagose ir dalyse išvengti neįmanoma. Todėl šių išimčių galiojimo pabaigos datą tikslinga nukelti, kol uždraustų medžiagų naudojimo bus galima išvengti.

| (4) | Penkioms kitoms medžiagoms ir dalims, kuriose yra švino, turėtų būti ir toliau taikoma Direktyvos 2000/53/EB 4 straipsnio 2 dalies a punktu nustatyto draudimo išimtis, nenustatant galiojimo pabaigos datos, nes nei techniškai, nei moksliškai šių medžiagų naudojimo šiose konkrečiose medžiagose ir dalyse išvengti neįmanoma, o artimiausioje ateityje jokių realių alternatyvų nenumatoma. Šios išimtys turėtų būti peržiūrėtos 2014 m. atsižvelgiant į techninę ir mokslinę pažangą, siekiant įvertinti, kada šių medžiagų naudojimo bus galima išvengti. Išimtis, taikoma švinui lydmetaliuose, kurie naudojami elektros sistemose ant stiklo, išskyrus užlydimą ruošiant sluoksniuoto stiklo dirbinius, turėtų būti peržiūrėta iki 2012 m. sausio 1 d., nes šios sistemos pakaitų esama, tačiau būtina toliau išbandyti ir patvirtinti jų technines savybes. |
| --- | --- |

(4)

Penkioms kitoms medžiagoms ir dalims, kuriose yra švino, turėtų būti ir toliau taikoma Direktyvos 2000/53/EB 4 straipsnio 2 dalies a punktu nustatyto draudimo išimtis, nenustatant galiojimo pabaigos datos, nes nei techniškai, nei moksliškai šių medžiagų naudojimo šiose konkrečiose medžiagose ir dalyse išvengti neįmanoma, o artimiausioje ateityje jokių realių alternatyvų nenumatoma. Šios išimtys turėtų būti peržiūrėtos 2014 m. atsižvelgiant į techninę ir mokslinę pažangą, siekiant įvertinti, kada šių medžiagų naudojimo bus galima išvengti. Išimtis, taikoma švinui lydmetaliuose, kurie naudojami elektros sistemose ant stiklo, išskyrus užlydimą ruošiant sluoksniuoto stiklo dirbinius, turėtų būti peržiūrėta iki 2012 m. sausio 1 d., nes šios sistemos pakaitų esama, tačiau būtina toliau išbandyti ir patvirtinti jų technines savybes.

| (5) | Transporto priemonių dalių jėgos pavarų elastomerų rišikliuose, kuriuose naudojant šviną ar švino mišinius švinas sudaro iki 0,5 % svorio, išimties taikymas neturėtų būti pratęstas, nes švino naudojimo šios rūšies sistemose jau galima išvengti. |
| --- | --- |

(5)

Transporto priemonių dalių jėgos pavarų elastomerų rišikliuose, kuriuose naudojant šviną ar švino mišinius švinas sudaro iki 0,5 % svorio, išimties taikymas neturėtų būti pratęstas, nes švino naudojimo šios rūšies sistemose jau galima išvengti.

| (6) | Direktyvos 2000/53/EB II priede nustatyta, kad atsarginėms dalims, kurios rinkai pateiktos po 2003 m. liepos 1 d. ir kurios naudojamos transporto priemonėse, rinkai pateiktose iki 2003 m. liepos 1 d., Direktyvos 2000/53/EB 4 straipsnio 2 dalies a punktu nustatytas draudimas netaikomas. Taikant šią išimtį, transporto priemones, pateiktas rinkai iki 4 straipsnio 2 dalies a punktu nustatyto draudimo įsigaliojimo, leidžiama remontuoti naudojant atsargines dalis, tenkinančias tokius pačius kokybės ir saugumo reikalavimus kaip dalis, kurios tose transporto priemonėse buvo sumontuotos iš pradžių. |
| --- | --- |

(6)

Direktyvos 2000/53/EB II priede nustatyta, kad atsarginėms dalims, kurios rinkai pateiktos po 2003 m. liepos 1 d. ir kurios naudojamos transporto priemonėse, rinkai pateiktose iki 2003 m. liepos 1 d., Direktyvos 2000/53/EB 4 straipsnio 2 dalies a punktu nustatytas draudimas netaikomas. Taikant šią išimtį, transporto priemones, pateiktas rinkai iki 4 straipsnio 2 dalies a punktu nustatyto draudimo įsigaliojimo, leidžiama remontuoti naudojant atsargines dalis, tenkinančias tokius pačius kokybės ir saugumo reikalavimus kaip dalis, kurios tose transporto priemonėse buvo sumontuotos iš pradžių.

| (7) | Transporto priemonių, pateiktų rinkai po 2003 m. liepos 1 d. (tačiau iki Direktyvos 2000/53/EB II priede nurodytos konkrečios išimties galiojimo pabaigos), atsarginėms dalims ta išimtis netaikoma. Todėl tų transporto priemonių atsarginėse dalyse neturėtų būti sunkiųjų metalų, net jeigu jomis keičiamos dalys, kuriose sunkiųjų metalų buvo. |
| --- | --- |

(7)

Transporto priemonių, pateiktų rinkai po 2003 m. liepos 1 d. (tačiau iki Direktyvos 2000/53/EB II priede nurodytos konkrečios išimties galiojimo pabaigos), atsarginėms dalims ta išimtis netaikoma. Todėl tų transporto priemonių atsarginėse dalyse neturėtų būti sunkiųjų metalų, net jeigu jomis keičiamos dalys, kuriose sunkiųjų metalų buvo.

| (8) | Tam tikrais atvejais transporto priemones techniškai įmanoma suremontuoti naudojant tik originalias dalis, nes kitaip reikėtų pakeisti visų transporto priemonės sistemų erdvines ir funkcines ypatybes. Kadangi tokių atsarginių dalių neįmanoma įmontuoti transporto priemonėse, kurių gamyklinėse dalyse yra sunkiųjų metalų, tokių transporto priemonių neįmanoma suremontuoti ir jas gali tekti sunaikinti pirma laiko. Dėl vartotojų saugumo ir aplinkos apsaugos naudos, gaunamos pratęsiant produkto naudojimo trukmę, tikslinga leisti šias transporto priemonių dalis remontuoti naudojant originalias dalis. |
| --- | --- |

(8)

Tam tikrais atvejais transporto priemones techniškai įmanoma suremontuoti naudojant tik originalias dalis, nes kitaip reikėtų pakeisti visų transporto priemonės sistemų erdvines ir funkcines ypatybes. Kadangi tokių atsarginių dalių neįmanoma įmontuoti transporto priemonėse, kurių gamyklinėse dalyse yra sunkiųjų metalų, tokių transporto priemonių neįmanoma suremontuoti ir jas gali tekti sunaikinti pirma laiko. Dėl vartotojų saugumo ir aplinkos apsaugos naudos, gaunamos pratęsiant produkto naudojimo trukmę, tikslinga leisti šias transporto priemonių dalis remontuoti naudojant originalias dalis.

| (9) | Todėl Direktyvą 2000/53/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(9)

Todėl Direktyvą 2000/53/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (10) | Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/12/EB dėl atliekų (3) 18 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šiame sprendime nustatytos priemonės atitinka 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/12/EB dėl atliekų (3) 18 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2000/53/EB II priedas keičiamas šio sprendimo priedu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybės narėms.

Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 23 d.

Komisijos vardu

Janez POTOČNIK

Komisijos narys

---

(1)  OL L 269, 2000 10 21, p. 34.

1

(2)  OL L 225, 2008 8 23, p. 10.

2

(3)  OL L 114, 2006 4 27, p. 9.

3

---

PRIEDAS

„II PRIEDAS

Medžiagos ir dalys, kurioms netaikomas 4 straipsnio 2 dalies a punktas

| Medžiagos ir dalys | Išimties taikymo sritis ir galiojimo pabaigos data | Ženklinamos arba žymimos, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalies b punkto iv papunktyje |
| --- | --- | --- |
| Švinas kaip legiravimo elementas |
| 1. | Apdirbti skirtas plienas ir galvanizuotas plienas, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 0,35 % svorio |

Medžiagos ir dalys

Išimties taikymo sritis ir galiojimo pabaigos data

Ženklinamos arba žymimos, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalies b punkto iv papunktyje

Švinas kaip legiravimo elementas

1.

Apdirbti skirtas plienas ir galvanizuotas plienas, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 0,35 % svorio

| 2.a) | Apdirbti skirtas aliuminis, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 2 % svorio |
| --- | --- |

2.a)

Apdirbti skirtas aliuminis, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 2 % svorio

Kaip atsarginės dalys, skirtos iki 2005 m. liepos 1 d. rinkai pateiktoms transporto priemonėms

| 2.b) | Aliuminis, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 1,5 % svorio |
| --- | --- |

2.b)

Aliuminis, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 1,5 % svorio

Kaip atsarginės dalys, skirtos iki 2008 m. liepos 1 d. rinkai pateiktoms transporto priemonėms

| 2.c) | Aliuminis, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 0,4 % svorio |
| --- | --- |

2.c)

Aliuminis, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 0,4 % svorio

| 3. | Vario lydinys, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 4 % svorio |
| --- | --- |

3.

Vario lydinys, kuriame švinas sudaro ne daugiau kaip 4 % svorio

| 4.a) | Guolių korpusai bei įvorės |
| --- | --- |

4.a)

Guolių korpusai bei įvorės

Kaip atsarginės dalys, skirtos iki 2008 m. liepos 1 d. rinkai pateiktoms transporto priemonėms

| 4.b) | Variklių, pavarų ir oro kondicionavimo kompresorių guolių korpusai bei įvorės |
| --- | --- |

4.b)

Variklių, pavarų ir oro kondicionavimo kompresorių guolių korpusai bei įvorės

2011 m. liepos 1 d. ir vėliau kaip atsarginės dalys, skirtos iki 2011 m. liepos 1 d. rinkai pateiktoms transporto priemonėms

Dalyse esantis švinas ir švino junginiai

| 5. | Baterijos |
| --- | --- |

5.

Baterijos

X

| 6. | Vibraciniai amortizatoriai |
| --- | --- |

6.

Vibraciniai amortizatoriai

X

| 7.a) | Stabdžių vamzdelių, kuro vamzdelių, oro ventiliacijos vamzdelių elastomerų, važiuoklės elastomerinių ir (arba) metalinių dalių ir variklio tvirtinimo dalių vulkanizavimo medžiagos ir stabilizatoriai |
| --- | --- |

7.a)

Stabdžių vamzdelių, kuro vamzdelių, oro ventiliacijos vamzdelių elastomerų, važiuoklės elastomerinių ir (arba) metalinių dalių ir variklio tvirtinimo dalių vulkanizavimo medžiagos ir stabilizatoriai

Kaip atsarginės dalys, skirtos iki 2005 m. liepos 1 d. rinkai pateiktoms transporto priemonėms

| 7.b) | Stabdžių vamzdelių, kuro vamzdelių, oro ventiliacijos vamzdelių elastomerų, važiuoklės elastomerinių ir (arba) metalinių dalių ir variklio tvirtinimo dalių vulkanizavimo medžiagos ir stabilizatoriai, kuriuose švinas sudaro ne daugiau kaip 0,5 % svorio |
| --- | --- |

7.b)

Stabdžių vamzdelių, kuro vamzdelių, oro ventiliacijos vamzdelių elastomerų, važiuoklės elastomerinių ir (arba) metalinių dalių ir variklio tvirtinimo dalių vulkanizavimo medžiagos ir stabilizatoriai, kuriuose švinas sudaro ne daugiau kaip 0,5 % svorio

Kaip atsarginės dalys, skirtos iki 2006 m. liepos 1 d. rinkai pateiktoms transporto priemonėms

| 7.c) | Jėgos pavarų elastomerų rišikliai, kuriuose švinas sudaro ne daugiau kaip 0,5 % svorio |
| --- | --- |

7.c)

Jėgos pavarų elastomerų rišikliai, kuriuose švinas sudaro ne daugiau kaip 0,5 % svorio

Kaip atsarginės dalys, skirtos iki 2009 m. liepos 1 d. rinkai pateiktoms transporto priemonėms

| 8.a) | Švinas lydmetaliuose, kurie naudojami elektros ir elektroninėms dalims prie elektroninių schemų plokščių tvirtinti, ir švinas, naudojamas dalių, išskyrus aliumininius elektrolitinius kondensatorius, antgalių apdailai, dalių jungtims ir elektroninių schemų plokštėse |
| --- | --- |

8.a)

Švinas lydmetaliuose, kurie naudojami elektros ir elektroninėms dalims prie elektroninių schemų plokščių tvirtinti, ir švinas, naudojamas dalių, išskyrus aliumininius elektrolitinius kondensatorius, antgalių apdailai, dalių jungtims ir elektroninių schemų plokštėse

Transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas iki 2016 m. sausio 1 d., ir toms transporto priemonėms skirtoms atsarginėms dalims

X (1)

| 8.b) | Švinas lydmetaliuose, kurie naudojami elektros sistemose, išskyrus litavimą elektroninių schemų plokštėse ar ant stiklo |
| --- | --- |

8.b)

Švinas lydmetaliuose, kurie naudojami elektros sistemose, išskyrus litavimą elektroninių schemų plokštėse ar ant stiklo

Transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas iki 2011 m. sausio 1 d., ir toms transporto priemonėms skirtoms atsarginėms dalims

X (1)

| 8.c) | Švinas aliumininių elektrolitinių kondensatorių gnybtų apdailoje |
| --- | --- |

8.c)

Švinas aliumininių elektrolitinių kondensatorių gnybtų apdailoje

Transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas iki 2013 m. sausio 1 d., ir toms transporto priemonėms skirtoms atsarginėms dalims

X (1)

| 8.d) | Švinas, naudojamas įlydymui į stiklą didelio oro srauto davikliuose |
| --- | --- |

8.d)

Švinas, naudojamas įlydymui į stiklą didelio oro srauto davikliuose

Transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas iki 2015 m. sausio 1 d., ir toms transporto priemonėms skirtoms atsarginėms dalims

X (1)

| 8.e) | Aukštos lydymosi temperatūros lydmetaliuose (t. y. švino lydmetaliuose, kuriuose švino yra 85 % svorio arba daugiau) esantis švinas |
| --- | --- |

8.e)

Aukštos lydymosi temperatūros lydmetaliuose (t. y. švino lydmetaliuose, kuriuose švino yra 85 % svorio arba daugiau) esantis švinas

(2)

X (1)

| 8.f) | Švinas, naudojamas standartinių mikroschemų jungčių sistemose |
| --- | --- |

8.f)

Švinas, naudojamas standartinių mikroschemų jungčių sistemose

(2)

X (1)

| 8.g) | Švinas lydmetaliuose, skirtuose palaikyti reikiamą elektros įtampą tarp puslaidininkio modulio ir laikančios plokštės „Flip Chip“ tipo mikroschemų junginiuose |
| --- | --- |

8.g)

Švinas lydmetaliuose, skirtuose palaikyti reikiamą elektros įtampą tarp puslaidininkio modulio ir laikančios plokštės „Flip Chip“ tipo mikroschemų junginiuose

(2)

X (1)

| 8.h) | Švinas lydmetaliuose, kurie naudojami šilumos skirstytuvams prie radiatorių tvirtinti galios puslaidininkių elementų rinkiniuose, kurių lustų dydis – bent 1 cm2 projekcinio ploto, o nominalus srovės tankis – bent 1 A/mm2 silicio lusto ploto |
| --- | --- |

8.h)

Švinas lydmetaliuose, kurie naudojami šilumos skirstytuvams prie radiatorių tvirtinti galios puslaidininkių elementų rinkiniuose, kurių lustų dydis – bent 1 cm2 projekcinio ploto, o nominalus srovės tankis – bent 1 A/mm2 silicio lusto ploto

(2)

X (1)

| 8.i) | Švinas lydmetaliuose, naudojamuose elektros sistemose ant stiklo, išskyrus litavimą ant sluoksniuotojo stiklo |
| --- | --- |

8.i)

Švinas lydmetaliuose, naudojamuose elektros sistemose ant stiklo, išskyrus litavimą ant sluoksniuotojo stiklo

Transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas iki 2013 m. sausio 1 d., ir toms transporto priemonėms skirtoms atsarginėms dalims (3)

X (1)

| 8.j) | Švinas lydmetaliuose, naudojamuose lituoti ant sluoksniuotojo stiklo |
| --- | --- |

8.j)

Švinas lydmetaliuose, naudojamuose lituoti ant sluoksniuotojo stiklo

(2)

X (1)

| 9. | Vožtuvų lizdai |
| --- | --- |

9.

Vožtuvų lizdai

Kaip atsarginės dalys, skirtos iki 2003 m. liepos 1 d. sukurtų variklių tipams

| 10. | Elektrinės dalys, kuriose švino yra stiklo ar keramikos matricos mišinyje, išskyrus lempučių stiklą ir uždegimo žvakių glazūrą |
| --- | --- |

10.

Elektrinės dalys, kuriose švino yra stiklo ar keramikos matricos mišinyje, išskyrus lempučių stiklą ir uždegimo žvakių glazūrą

X (4) (dalims, išskyrus variklių pjezoelementus)

| 11. | Pirotechniniai įjungikliai |
| --- | --- |

11.

Pirotechniniai įjungikliai

Transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas iki 2006 m. liepos 1 d., ir toms transporto priemonėms skirtoms atsarginėms dalims

Šešiavalentis chromas

| 12.a) | Korozijai atspari danga |
| --- | --- |

12.a)

Korozijai atspari danga

Kaip atsarginės dalys, skirtos iki 2007 m. liepos 1 d. rinkai pateiktoms transporto priemonėms

| 12.b) | Važiuoklės varžtų ir veržlių dangos, atsparios korozijai |
| --- | --- |

12.b)

Važiuoklės varžtų ir veržlių dangos, atsparios korozijai

Kaip atsarginės dalys, skirtos iki 2008 m. liepos 1 d. rinkai pateiktoms transporto priemonėms

| 13. | Gyvenamosiose priekabose įrengti absorbciniai šaldytuvai |
| --- | --- |

13.

Gyvenamosiose priekabose įrengti absorbciniai šaldytuvai

Gyvsidabris

| 14.a) | Dujošvytės lempos, naudojamos priekiniams žibintams |
| --- | --- |

14.a)

Dujošvytės lempos, naudojamos priekiniams žibintams

Transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas iki 2012 m. liepos 1 d., ir toms transporto priemonėms skirtoms atsarginėms dalims

| 14.b) | Liuminescencinės lempos, naudojamos prietaisų skydeliuose |
| --- | --- |

14.b)

Liuminescencinės lempos, naudojamos prietaisų skydeliuose

Transporto priemonėms, kurių tipas patvirtintas iki 2012 m. liepos 1 d., ir toms transporto priemonėms skirtoms atsarginėms dalims

Kadmis

| 15. | Elektrinių transporto priemonių akumuliatoriai |
| --- | --- |

15.

Elektrinių transporto priemonių akumuliatoriai

Kaip atsarginės dalys, skirtos iki 2008 m. gruodžio 31 d. rinkai pateiktoms transporto priemonėms

Pastabos:

Leidžiama, kad homogeninėje medžiagoje didžiausia švino, šešiavalenčio chromo ir gyvsidabrio koncentracija sudarytų iki 0,1 % svorio, o kadmio – iki 0,01 % svorio.

Pakartotinai naudoti transporto priemonių, kurios buvo pateiktos rinkai iki draudimo išimties galiojimo laikotarpio pabaigos, dalis leidžiama be apribojimų, kadangi joms netaikomos 4 straipsnio 2 dalies a punkto nuostatos.

Atsarginėms dalims, kurios pateiktos rinkai po 2003 m. liepos 1 d. ir skirtos iki 2003 m. liepos 1 d. rinkai pateiktoms transporto priemonėms, 4 straipsnio 2 dalies a punkto nuostatos nėra taikomos (5).

---

(1)  Išmontuoti, jei pagal 10 įrašą viršijama vidutinė 60 g vienai transporto priemonei riba. Taikant šį punktą neatsižvelgiama į elektros prietaisus, gamintojo neįrengtus gaminant.

1

(2)  Ši išimtis peržiūrima 2014 m

2

(3)  Ši išimtis peržiūrima iki 2012 m. sausio 1 d.

3

(4)  Išmontuoti, jei pagal 8 įrašo a–j punktus viršijama vidutinė 60 g vienai transporto priemonei riba. Taikant šį punktą neatsižvelgiama į elektros prietaisus, gamintojo neįrengtus gaminant.

4

(5)  Ši nuostata netaikoma ratų balansavimo svareliams, elektrinių motorų angliniams šliaužikliams ir stabdžių antdėklams.“

5

---

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 48/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 48/17

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2010 m. vasario 24 d.

baigti antidempingo tyrimą dėl tam tikrų Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų importo

(2010/116/ES)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1), ypač į jo 9 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. lapkričio 11 d. Komisija gavo skundą dėl tariamai žalingo dempingo, susijusio su tam tikrų Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų importu. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. lapkričio 11 d. Komisija gavo skundą dėl tariamai žalingo dempingo, susijusio su tam tikrų Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų importu.

| (2) | Skundą pateikė Sąjungos gamintojas Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, kuris pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visos Sąjungoje pagaminamos tam tikrų žiedinių segtuvų mechanizmų produkcijos, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 (2) (toliau – pagrindinis reglamentas) 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(2)

Skundą pateikė Sąjungos gamintojas Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, kuris pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) visos Sąjungoje pagaminamos tam tikrų žiedinių segtuvų mechanizmų produkcijos, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 (2) (toliau – pagrindinis reglamentas) 4 straipsnio 1 dalį ir 5 straipsnio 4 dalį.

| (3) | Skunde pateikta dempingo ir jo padarytos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurie buvo laikomi pakankamais antidempingo tyrimui inicijuoti. |
| --- | --- |

(3)

Skunde pateikta dempingo ir jo padarytos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurie buvo laikomi pakankamais antidempingo tyrimui inicijuoti.

| (4) | Todėl Komisija, po konsultacijų, pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų, kurių KN kodas šiuo metu yra 8305 10 00, importo į Europos Sąjungą inicijavimą. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Komisija, po konsultacijų, pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų, kurių KN kodas šiuo metu yra 8305 10 00, importo į Europos Sąjungą inicijavimą.

| (5) | Komisija nusiuntė klausimynus Sąjungos pramonės įmonėms ir visoms žinomoms gamintojų asociacijoms Europos Sąjungoje, Tailando eksportuotojams ir (arba) gamintojams, eksportuotojų ir (arba) gamintojų asociacijoms, importuotojams, visoms žinomoms importuotojų asociacijoms bei nagrinėjamosios eksportuojančios šalies valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(5)

Komisija nusiuntė klausimynus Sąjungos pramonės įmonėms ir visoms žinomoms gamintojų asociacijoms Europos Sąjungoje, Tailando eksportuotojams ir (arba) gamintojams, eksportuotojų ir (arba) gamintojų asociacijoms, importuotojams, visoms žinomoms importuotojų asociacijoms bei nagrinėjamosios eksportuojančios šalies valdžios institucijoms. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

| (6) | Tam tikrus tyrimo aspektus reikėjo nagrinėti išsamiau, todėl buvo nuspręsta tyrimą tęsti nenustatant laikinųjų priemonių. 2009 m. rugsėjo 16 d. visoms suinteresuotosioms šalims buvo pateiktas informacinis dokumentas, kuriame išdėstytos tuo tyrimo etapu padarytos preliminarios išvados, o šalys paragintos dėl jų teikti pastabas. |
| --- | --- |

(6)

Tam tikrus tyrimo aspektus reikėjo nagrinėti išsamiau, todėl buvo nuspręsta tyrimą tęsti nenustatant laikinųjų priemonių. 2009 m. rugsėjo 16 d. visoms suinteresuotosioms šalims buvo pateiktas informacinis dokumentas, kuriame išdėstytos tuo tyrimo etapu padarytos preliminarios išvados, o šalys paragintos dėl jų teikti pastabas.

B.   SKUNDO ATSIĖMIMAS IR TYRIMO NUTRAUKIMAS

| (7) | 2009 m. gruodžio 18 d. laišku Komisijai Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH oficialiai pranešė atsiimantis skundą. |
| --- | --- |

(7)

2009 m. gruodžio 18 d. laišku Komisijai Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH oficialiai pranešė atsiimantis skundą.

| (8) | Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį tyrimas gali būti baigtas, kai atsiimamas skundas, nebent toks baigimas prieštarautų Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(8)

Pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalį tyrimas gali būti baigtas, kai atsiimamas skundas, nebent toks baigimas prieštarautų Sąjungos interesams.

| (9) | Komisija nusprendė, kad šis tyrimas turėtų būti baigtas, nes jį atliekant nebuvo nustatyta jokių aplinkybių, įrodančių, kad baigus tyrimą būtų pažeisti Sąjungos interesai. Apie tai buvo pranešta suinteresuotosioms šalims ir suteikta galimybė teikti pastabas. Pastabų, kad tyrimo baigimas prieštarautų Sąjungos interesams, negauta. |
| --- | --- |

(9)

Komisija nusprendė, kad šis tyrimas turėtų būti baigtas, nes jį atliekant nebuvo nustatyta jokių aplinkybių, įrodančių, kad baigus tyrimą būtų pažeisti Sąjungos interesai. Apie tai buvo pranešta suinteresuotosioms šalims ir suteikta galimybė teikti pastabas. Pastabų, kad tyrimo baigimas prieštarautų Sąjungos interesams, negauta.

| (10) | Todėl Komisija daro išvadą, kad antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų importo į Europos Sąjungą turėtų būti baigtas, |
| --- | --- |

(10)

Todėl Komisija daro išvadą, kad antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų importo į Europos Sąjungą turėtų būti baigtas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Antidempingo tyrimas dėl tam tikrų Tailando kilmės žiedinių segtuvų mechanizmų, kurių KN kodas šiuo metu yra 8305 10 00, importo yra baigiamas.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2010 m. vasario 24 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

2

(3)  OL C 322, 2008 12 17, p. 13.

3

---

IV Aktai, priimti iki 2009 m. gruodžio 1 d. remiantis EB sutartimi, ES sutartimi ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 48/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 48/19

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 660/07/COL

2007 m. gruodžio 12 d.

dėl Hurtigruten įmonėms suteiktos kompensacijos už padidėjusias socialinio draudimo įmokas (Norvegija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 59 straipsnio 2 dalį, 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį,

atsižvelgdama į Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį ir II dalies 14 straipsnį,

atsižvelgdama į Institucijos EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo gaires (4) , ypač į skyrių dėl pagalbos jūrų transportui,

atsižvelgdama į 2001 m. gruodžio 19 d. Institucijos sprendimą 417/01/COL dėl kompensacijos už jūrų transporto paslaugas pagal Hurtigruten susitarimą (5),

atsižvelgdama į 2002 m. rugsėjo 25 d. Institucijos sprendimą 172/02/COL siūlyti Norvegijai tinkamas priemones dėl regioniniu principu diferencijuotu darbdavių socialinio draudimo apmokestinimu teikiamos valstybės pagalbos,

atsižvelgdama į 2003 m. lapkričio 12 d. Institucijos sprendimą 218/03/COL dėl regioniniu principu diferencijuotoms socialinio draudimo įmokoms skirto trejų metų pereinamojo laikotarpio 3 ir 4 zonose,

atsižvelgdama į 2003 m. liepos 1 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimą Nr. 2/2003/SC, kuriuo nustatyta, kad regioniniu principu diferencijuotos socialinio draudimo įmokos 5 zonoje dera su EEE susitarimu dėl išimtinių aplinkybių toje zonoje,

atsižvelgdama į 2006 m. liepos 5 d. Institucijos sprendimą 215/05/COL pradėti Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 6 straipsnyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas pagal tas nuostatas (6),

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   Procedūra

2004 m. rugpjūčio 2 d. Institucija nusiuntė Norvegijos valdžios institucijoms prašymą pateikti informaciją apie išmoką, sumokėtą įmonėms Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskab ASA ir Troms Fylkes Dampskibsselskap ASA
   (7) kaip kompensaciją už Norvegijos diferencijuotos socialinio draudimo sistemos pakeitimų poveikį (dok. Nr. 289240).

Norvegijos valdžios institucijos atsakė 2004 m. rugsėjo 1 d. Prekybos ir pramonės ministerijos raštu, kuriuo buvo persiųstas tos pačios dienos Transporto ir ryšių ministerijos raštas, kurį Institucija gavo ir užregistravo 2004 m. rugsėjo 1 d. (dok. Nr. 291435).

2004 m. spalio 12 d. raštu Institucija paprašė papildomos informacijos (dok. Nr. 294990). Šiame rašte Institucijos Konkurencijos ir valstybės pagalbos direktoratas išreiškė savo nuomonę, kad Institucijai nebuvo pranešta apie priemonę, bet ji aiškiai jau įgyvendinta, todėl išmoką reikia laikyti neteisėta pagalba, kaip apibrėžta Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio f dalyje.

Norvegijos valdžios institucijos atsakė 2004 m. lapkričio 18 d. Norvegijos misijos prie Europos Sąjungos raštu, kuriuo buvo persiųstas 2004 m. lapkričio 17 d. Norvegijos modernizacijos ministerijos raštas bei 2004 m. lapkričio 16 d. Transporto ir ryšių ministerijos raštas. Institucija raštą gavo ir užregistravo 2004 m. lapkričio 22 d. (dok. Nr. 300326).

2005 m. spalio 26 d. raštu Institucijos Konkurencijos ir valstybės pagalbos departamentas pranešė Norvegijos valdžios institucijoms turįs abejonių dėl išmokos Hurtigruten įmonėms suderinamumo su EEE susitarimu (dok. Nr. 329347).

Norvegijos valdžios institucijos atsakė 2005 m. gruodžio 22 d. Norvegijos misijos prie Europos Sąjungos raštu, kuriuo persiuntė 2005 m. gruodžio 15 d. Modernizavimo ministerijos ir Transporto ir ryšių ministerijos raštus. Institucija raštą gavo ir užregistravo 2006 m. sausio 3 d. (dok. Nr. 355950).

2006 m. kovo 9 d. raštu Institucija pateikė pastabas dėl Norvegijos atsakymo (dok. Nr. 364024). Norvegijos valdžios institucijos atsakė 2006 m. kovo 29 d. Norvegijos misijos prie Europos Sąjungos raštu, kuriuo buvo persiųsti 2006 m. kovo 27 d. Viešojo administravimo ir reformų ministerijos raštas ir 2006 m. kovo 24 d. Transporto ir ryšių ministerijos raštas. Institucija raštą gavo ir užregistravo 2006 m. kovo 30 d. (dok. Nr. 368446).

2006 m. liepos 5 d. sprendimu 215/06/COL Institucija nusprendė pradėti Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 6 straipsnyje numatytą oficialią tyrimo procedūrą. Norvegijos vyriausybės ji paprašė pateikti pastabas dėl šio sprendimo. 2006 m. spalio 12 d. raštu Norvegijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas. Institucija raštą gavo ir užregistravo 2006 m. spalio 13 d. (dok. Nr. 393258).

Institucijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (8). Institucija paprašė suinteresuotųjų šalių pateikti savo pastabas. Institucija negavo jokių suinteresuotųjų šalių pastabų.

2007 m. gruodžio 3 d. raštu, kurį Institucija gavo ir užregistravo tą pačią dieną (dok. Nr. 455223), Norvegijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos.

2.   Pagrindinė informacija

Hurtigruten įmonės teikė jūrų transporto paslaugas išilgai Norvegijos pakrantės tarp Bergeno ir Kirkeneso.

2002 m. sausio 1 d.–2004 m. gruodžio 31 d.„Hurtigruten paslaugai“ buvo taikytas Norvegijos valdžios institucijų ir Hurtigruten įmonių susitarimas dėl jūrų paslaugų teikimo išilgai Norvegijos pakrantės (9). 2000 m. liepos mėn. Norvegijos valdžios institucijos pranešė Institucijai apie Hurtigruten susitarimą, kuriam Institucija pritarė 2001 m. gruodžio 19 d. (10).

Pagal Hurtigruten susitarimą Hurtigruten įmonės buvo įpareigotos kasdien teikti transporto paslaugas, kurias sudarė mišrusis keleivių ir krovinių gabenimas tarp Bergeno ir Kirkeneso pagal nustatytą maršrutą. Vykdydamos šį įsipareigojimą Hurtigruten įmonės eksploatavo 11 laivų ir kasdien sustodavo 34 pakrantės uostuose. 2004 m. krovinių gabenimas sudarė apytikriai 8 % apyvartos, o keleivių – 92 %.

Hurtigruten įmonės taip pat vertėsi Hurtigruten paslaugai nepriskirtina komercine verslo veikla, pavyzdžiui, eksploatavo greituosius keltus. Maršrutai, kuriais teikiamos Hurtigruten paslaugos, komerciškai iš dalies perspektyvūs, ypač vasaros sezonu. Tačiau pripažinta, kad šie maršrutai, kuriais paslaugos teikiamos pagal Hurtigruten susitarimą privalomu dažniu, komerciškai neperspektyvūs žiemos sezonu.

2001 m. sprendime Institucija išreiškė nuomonę, kad kompensacija, suteikta pagal Hurtigruten susitarimą, gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu, nes šiame susitarime numatytos paslaugos buvo laikomos visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis ir buvo paisoma EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų.

2002 m. rugsėjo 25 d. raštu Institucija nusprendė siūlyti Norvegijai imtis tinkamų priemonių, susijusių su Norvegijos regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų sistema (11). Tame rašte Institucija pasiūlė Norvegijai imtis visų teisinių, administracinių ir kitų būtinų priemonių, kad panaikintų valstybės pagalbą, teikiamą dėl regioniniu principu diferencijuotų socialinio draudimo įmokų sistemos pakeitimų, arba užtikrinti tokios pagalbos suderinamumą su EEE susitarimu nuo 2004 m. sausio 1 d. Tačiau pasiūlyme dėl tinkamų priemonių taip pat buvo nustatyta, kad Institucija gali sutikti su vėlesne data, jeigu manys, kad tai objektyviai būtina ir pagrįsta tam, kad aptariamos įmonės galėtų tinkamai prisitaikyti prie patikslintų sąlygų. Norvegija 2002 m. spalio 31 d. priėmė pasiūlymą patvirtinti tinkamas priemones.

2003 m. lapkričio 12 d. Institucija 3 ir 4 zonose leido taikyti regioniniu principu diferencijuotoms socialinio draudimo įmokoms skirtą trejų metų pereinamąjį laikotarpį sklandžiam laipsniškam sistemos panaikinimui užtikrinti (12).

2003 m. rudenį Norvegijos Parlamentas patvirtino diferencijuotos socialinio draudimo sistemos pakeitimus, kurie įsigaliojo 2004 m. sausio 1 d. Dėl pakeitimų padidėjo Hurtigruten įmonių socialinio draudimo išlaidos. 2003 m. lapkričio 12 d. Institucijos sprendimas buvo skirtas ne visam išlaidų padidėjimui, o jo daliai.

Hurtigruten susitarimo 10 skirsnyje nustatyta sąlyga, pagal kurią abi susitarimą pasirašiusios šalys gali reikalauti naujų derybų, jeigu iš esmės pasikeičia sąlygos, kuriomis pagrįstas Hurtigruten susitarimas. Hurtigruten susitarimas, kaip buvo numatyta, nustojo galioti 2004 m. gruodžio 31 d. 2004 m. birželio mėn. buvo surengtas konkursas dėl paslaugos teikimo laikotarpiui nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2012 m. gruodžio 31 d. Konkursą laimėjo Hurtigruten įmonės, o 2006 m. kovo mėn. jos susijungė į šiuo metu paslaugą teikiantį subjektą Hurtigruten ASA.

3.   Priemonės aprašymas

Ši byla susijusi su išmoka Hurtigruten įmonėms, numatyta 2004 m. Norvegijos valstybės biudžeto 1330 skyriaus (Særskilte transporttiltak) 70 eilutėje, pagal kurią Hurtigruten įmonėms būtų suteikta iki 8,5 mln. Norvegijos kronų (NOK, apie 1,1 mln. EUR) kompensacija dėl diferencijuotų socialinio draudimo įmokų sistemos pakeitimų (13).

Išmoka kompensuotų tą padidėjusių Hurtigruten įmonių socialinio draudimo įmokų dalį, kuri dar nebuvo kompensuota pagal trejų metų pereinamojo laikotarpio, kurį Institucija patvirtino savo 2003 m. lapkričio 12 d. sprendime, schemą.

Hurtigruten įmonėms skirtos kompensacijos išmokos tikslas – visiškai kompensuoti 2004 m. socialinio draudimo išlaidų padidėjimą. Socialinio draudimo išlaidų dalis, susijusi su įmonių komercine veikla, nebuvo atskirta nuo dalies, tenkančios tai veiklai, kuri galėtų būti laikoma viešąja paslauga, kaip apibrėžta EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje.

Šiuo atžvilgiu 2004 m. Hurtigruten įmonėms buvo faktiškai išmokėta 7,352 mln. NOK (apie 900 000 EUR) suma. Tai atitinka įmonių išlaidų padidėjimą dėl diferencijuotos socialinio draudimo sistemos pakeitimų.

4.   Sprendimas pradėti oficialią tyrimo procedūrą

Sprendime Nr. 215/06/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija padarė preliminarią išvadą, kad kompensacija už padidėjusias socialinio draudimo įmokas buvo valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Institucija išreiškė abejones, ar Norvegijos valstybės paramos priemonė gali būti pripažinta suderinama su EEE susitarimu, o konkrečiau – ar pagalbos priemonė suderinama su EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalimi. Visų pirma šios abejonės buvo susijusios su klausimu, ar pagalba buvo būtina, kad Hurtigruten įmonės galėtų toliau vykdyti įsipareigojimus teikti viešąsias paslaugas.

5.   Norvegijos valdžios institucijų pastabos

Norvegijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad kompensacija atitinka Institucijos 2001 m. sprendime patvirtintas kompensacijos ribas, todėl turi būti laikoma „esama pagalba“, kaip apibrėžta Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio b punkto ii papunktyje.

Norvegijos valdžios institucijų nuomone, išmokai turi būti taikomas Hurtigruten susitarimas, kuris galiojo kai ji buvo išmokėta. Šiuo atžvilgiu jos remiasi Hurtigruten susitarimo 10 skirsnio sąlyga, pagal kurią abi Hurtigruten susitarimą pasirašiusios šalys gali reikalauti naujų derybų, jeigu iš esmės pasikeičia sąlygos, kuriomis pagrįstas Hurtigruten susitarimas. Norvegijos valdžios institucijos pareiškė manančios, kad diferencijuotos socialinio draudimo sistemos pakeitimai atitinka šį kriterijų. Hurtigruten įmonės negalėjo jų numatyti. Po derybų su įmonėmis nustatyta, kad šioms išlaidoms kompensuoti 2004 m. skirta 7,352 mln. NOK suma, t. y. faktiškai tiek, kiek padidėjo išlaidos dėl socialinio draudimo sistemos pakeitimų. Pasak Norvegijos valdžios institucijų, kompensacijos už socialinio draudimo sistemos pakeitimus tikslas – išlaikyti status quo dėl sutartų transporto paslaugų, teikiamų išilgai Norvegijos pakrantės, lygio suteikiant Hurtigruten įmonėms galimybę toliau vykdyti susitarime joms nustatytą įpareigojimą teikti viešąją paslaugą.

Norvegijos valdžios institucijų teigimu, Hurtigruten susitarimo 10 skirsnis yra teisinis pagrindas naujoms deryboms dėl susitarimo ir šią sąlygą Institucija pripažino savo 2001 m. sprendime. Pasak Norvegijos valdžios institucijų, šiuo pagrindu kompensacija už padidėjusias socialinio draudimo įmokas nėra nauja pagalba, jeigu ji suderinama su EEE susitarimo valstybės pagalbos nuostatomis.

Kalbant apie pagalbos suderinamumą, Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad kompensacija už socialinio draudimo sistemos pakeitimus suteikta Hurtigruten įmonėms siekiant išlaikyti Norvegijos Parlamento nustatytą transporto lygį. Jei kompensacija nebūtų suteikta, sumažėtų įmonėms skirtų įsipareigojimų teikti viešąją paslaugą lygis, nes būtų taikomi didesni tarifai arba sumažėtų paslaugų teikimo dažnis. Remdamosi šiais faktais Norvegijos valdžios institucijos mano, kad kompensacija yra būtina.

Norvegijos valdžios institucijos mini Hurtigruten susitarimo 1 skirsnį, pagal kurį didelė Hurtigruten įmonių pelno, gauto per vasaros sezoną, dalis turėtų būti naudojama finansuoti nepelningai veiklai žiemos sezonu. Tad kompensacija už viešąją paslaugą turėtų būti skaičiuojama atsižvelgiant į visų metų pelningumą. Norvegijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad pritarusi Hurtigruten susitarimo 1 skirsnyje nustatytam principui Institucija sutiko, kad komercinės Hurtigruten įmonių paslaugos nebūtų aiškiai atskirtos nuo nekomercinių paslaugų. Pasak Norvegijos valdžios institucijų, pelningo sezono pelno perkėlimo į nepelningą sezoną sistema buvo nenaudinga Hurtigruten įmonėms, palyginti su kitomis jūrų paslaugas teikiančiomis įmonėmis, nes padidėjo rizika, kad kitos įmonės pelningo sezono metu teiks tik pačias pelningiausias paslaugas. Šią riziką dar padidino socialinio draudimo sistemos pakeitimai, todėl Norvegijos valdžios institucijos mano, kad padidinus kompensaciją ji teisėtai neutralizuota.

Be to, Norvegijos valdžios institucijos laikosi nuomonės, kad pelningų ir nepelningų paslaugų atskyrimas nėra lemiamas dalykas, kai kryžminiu subsidijavimu taip aiškiai remiamos nepelningos paslaugos kaip šiuo atveju. Šiuo atžvilgiu Norvegijos valdžios institucijos mini 2004 m. Hurtigruten įmonių metinę ataskaitą ir mėnesinius rezultatus, parodančius, kad žiemos mėnesiais deficitas, įtraukus kompensaciją už viešosios paslaugos teikimą, buvo apie 211 mln. NOK. Bendrasis deficitas buvo apie 45 mln. NOK. Be to, Norvegijos valdžios institucijos pažymi, kad už 2004 m. suteikta kompensacija nekeičia to fakto, kad komercinėmis paslaugomis, kurioms taikomas Hurtigruten susitarimas, remiama veikla, susijusi su Hurtigruten įmonių įsipareigojimu teikti viešąją paslaugą.

Galiausiai Norvegijos valdžios institucijos pareiškė, kad po 2004 m. konkurso vidutinė metinė kompensacija 2005 m. sausio 1 d.–2012 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu yra 237,5 mln. NOK, taigi gerokai didesnė negu 2002 m. sausio 1 d.–2004 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu. Pasak Norvegijos valdžios institucijų, tai rodo, kad tokio lygio kompensacija 2004 m. buvo būtina ir proporcinga.

Norvegijos valdžios institucijos taip pat teigia, kad suteiktos kompensacijos 4,29 mln. NOK dalis yra susijusi su padidėjusiomis socialinio draudimo įmokomis žiemos sezonu, o kita dalis – 3,06 mln. NOK – papildoma kompensacija už viešąją paslaugą tuo pačiu sezonu, nes dėl įsipareigojimo teikti viešąją paslaugą Hurtigruten įmonės patyrė didesnes išlaidas negu tikėjosi abi Hurtigruten susitarimo šalys. Transporto ir ryšių ministerija palaiko šią nuomonę, nors 2004 m. valstybės biudžete kompensacija nurodyta kaip „galima kompensacija dėl diferencijuotų socialinio draudimo įmokų sistemos pakeitimų“ (14). Pasak Norvegijos valdžios institucijų, valstybės biudžete nurodytas įmokų pavadinimas neturėtų būti lemiamas dalykas vertinant kompensacijos teisėtumą.

II.   VERTINIMAS

1.   Valstybės pagalbos buvimas, kaip apibrėžta EEE 61 straipsnio 1 dalyje

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyta:

„Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.“

Dėl socialinio draudimo įmokų padidėjimo Hurtigruten įmonėms suteikta kompensacija buvo tiesiogiai finansuojama iš biudžeto, taigi ją suteikia valstybė. Be to, kompensaciją gavusios įmonės atleidžiamos nuo socialinio draudimo įmokų, kurias jos įprastomis verslo sąlygomis turėtų mokėti, taigi taip sustiprinama šių įmonių padėtis palyginti su kitų EEE vidaus prekyboje dalyvaujančių įmonių padėtimi. Be to, Hurtigruten įmonės veikia keleivių ir krovinių gabenimo rinkose, turizmo rinkoje, visų pirma siūlydamos kruizus (keliones pirmyn ir atgal) išilgai Norvegijos pakrantės. Hurtigruten paslauga pritraukia daug užsienio turistų, taigi Hurtigruten įmonės varžosi dėl tų klientų su kitomis panašias paslaugas teikiančiomis įmonėmis. Todėl Hurtigruten įmonėms suteikta kompensacija gali daryti poveikį konkurencijai šiose rinkose ir pakenkti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybai.

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Todėl Institucija mano, kad 7,352 mln. NOK (apie 900 000 EUR) išmoka Hurtigruten įmonėms yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Hurtigruten

2.   Nauja ar esama pagalba

Nauja ar esama pagalba

Pagal Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio c punktą „nauja pagalba“ – tai „visa pagalba, t. y. pagalbos schemos ir individuali pagalba, kuri nėra esama pagalba, įskaitant esamos pagalbos pakeitimus“.

Savo 2001 m. sprendime Institucija laikėsi nuomonės, kad Hurtigruten įmonėms pagal Hurtigruten susitarimą suteikta kompensacija galėtų būti laikoma suderinama su EEE susitarimu, nes paslaugos, kurioms ji taikoma, buvo laikomos visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, ir buvo paisoma EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų.

Hurtigruten

Hurtigruten

Pagalba, kuriai pritarė Institucija, yra esama pagalba. Tačiau 2004 m. Norvegijos valdžios institucijos skyrė Hurtigruten įmonėms dar 7,352 mln. NOK. Ta pagalba buvo suteikta siekiant kompensuoti įmonėms 2004 m. padidėjusias socialinio draudimo įmokas, ji nebuvo Institucijos 2001 m. sprendimu patvirtintos pagalbos Hurtigruten įmonėms dalis.

Hurtigruten

Hurtigruten

Norvegijos valdžios institucijos teigia, kad kompensacija atitiko Institucijos 2001 m. sprendimą, nes Hurtigruten susitarimo 10 skirsnyje numatyta sąlyga, pagal kurią abi Hurtigruten susitarimo šalys gali pradėti naują derybų procedūrą, jeigu iš esmės pasikeičia sąlygos, kuriomis pagrįstas Hurtigruten susitarimas. Norvegijos valdžios institucijos pareiškė manančios, kad diferencijuotos socialinio draudimo sistemos pakeitimai yra reikšmingas pokytis. Todėl Norvegijos valdžios institucijų teigimu, kompensacija turi būti laikoma esama pagalba.

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Institucija norėtų pabrėžti, kad ji pritarė metinei 170 mln. NOK kompensacijai 1999 m. kainomis pagal Hurtigruten susitarimą. Tačiau Institucijos sprendimas iš esmės nebuvo susijęs su Hurtigruten susitarimo 10 skirsniu ir nė viena Institucijos sprendimo nuostata nereiškė, kad kokie nors būsimi Hurtigruten susitarimo pakeitimai, padaryti remiantis šia sąlyga, automatiškai bus laikomi derančiais su EEE susitarimo valstybės pagalbos nuostatomis, kaip teigė Norvegijos valdžios institucijos.

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Susitarimo 10 skirsnyje tiesiog numatyta galimybė iš dalies pakeisti sutartį nenumatytai pasikeitus esminėms aplinkybėms. Jame nenumatyta automatiškai didinti kompensacijos Hurtigruten įmonėms už padidėjusias išlaidas, o tik suteikiama galimybė abiem Hurtigruten susitarimo šalims prašyti pradėti naujų derybų procedūrą, nenurodant tokių derybų rezultatų. Be to, nuostatoje aiškiai nenurodyta, kad dėl padidėjusių išlaidų padidinus mokesčius gali būti pradėtos naujos derybos, tuo labiau, kad tai būtų galima laikyti faktu, dėl kurio reikėtų automatiškai patikslinti susitarimą nurodant tikslią sumą, susidariusią dėl padidėjusių mokesčių. Vienos susitariančiosios šalies mokamų mokesčių pasikeitimas paprastai nėra veiksnys, dėl kurio turėtų įsipareigoti kita šalis. Taigi net jei 2000 m. Institucijai buvo pranešta apie visą pradinį Hurtigruten susitarimą ir 2001 m. jis buvo patvirtintas, nebuvo galima pagrįstai tikėtis, kad Institucija numatys visą galimą nuostatos poveikį, todėl jeigu Institucija neužsiminė apie nuostatą 2001 m. sprendime, nereiškia, kad visi tolesni nuostatos taikymai valstybės pagalbos atžvilgiu automatiškai priimtini.

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Institucijos nuomone, sutartinę nuostatą reikia atskirti nuo kito klausimo – ar pasirinktas pakartotinis pritaikymas atitinka EEE susitarimą, visų pirma nuostatas dėl valstybės pagalbos. Visus klausimus reikia iš esmės įvertinti kiekvienu pakartotinio pritaikymo atveju, tačiau tik pirmasis klausimas susijęs su tuo, ar pagalba yra nauja, ar esama.

Institucija pažymi, kad padidėjus socialinio draudimo išlaidoms Hurtigruten įmonėms 2004 m. buvo papildomai sumokėta 7,352 mln. NOK. Tai padidėjimas, todėl tai yra ir Institucijos 2001 m. sprendime patvirtintos valstybės pagalbos Hurtigruten įmonėms pakeitimas. Todėl Institucija mano, kad pagalba yra nauja, kaip apibrėžta Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio c punkte.

Hurtigruten

Hurtigruten

3.   Procedūriniai reikalavimai

Procedūriniai reikalavimai

Pagal Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį „apie visus planus suteikti ar pakeisti pagalbą ELPA Priežiūros institucija turi būti laiku informuojama, kad galėtų pateikti savo pastabas [...]. Atitinkama valstybė savo pasiūlytų priemonių neįgyvendina tol, kol, pasibaigus procedūrai, priimamas galutinis sprendimas.“

Kaip minėta pirmiau, Institucija mano, kad pagalba Hurtigruten įmonėms – tai nauja pagalba, kaip apibrėžta Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio c punkte. Tai reiškia, kad Institucijai turėjo būti pranešta apie kompensaciją pagal Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį ir II dalies 2 straipsnį ir pagalba neturėjo būti įgyvendinta, jeigu (ir kol) kompensacijos nepatvirtino Institucija. Tačiau Norvegijos valdžios institucijos, nepaisydamos to įpareigojimo, nusprendė suteikti kompensaciją. Taigi kompensacija laikoma „neteisėta pagalba“, kaip apibrėžta Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 1 straipsnio f punkte.

Hurtigruten

4.   Pagalbos suderinamumas

Pagalbos suderinamumas

4.1.   Įvadas

Įvadas

Tiesioginė pagalba, kurios tikslas – padengti veiklos nuostolius, paprastai nėra suderinama su EEE susitarimu. Hurtigruten įmonėms suteikta didesnė kompensacija už išlaidas, susijusias su kasdieniniu Hurtigruten paslaugos teikimu, todėl ši išmoka turi būti laikoma pagalba veiklai. Tokia pagalba veiklai gali būti patvirtinta išimtiniais atvejais, jeigu laikomasi EEE susitarimo leidžiančiose nukrypti nuostatose nustatytų sąlygų.

Hurtigruten

Hurtigruten

2001 m. sprendime Institucija laikėsi nuomonės, kad pagalba Hurtigruten įmonėms neatitiko reikalavimų, kad ją būtų galima laikyti EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatyto bendrojo valstybės pagalbos draudimo išimtimi pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 2 ar 3 dalį. Tačiau Institucija padarė išvadą, kad pagalba buvo suderinama su EEE susitarimu, nes buvo paisoma EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalyje nustatytų sąlygų.

Hurtigruten

Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą šioje byloje Institucija išreiškė abejonių dėl Hurtigruten įmonėms suteiktos didesnės pagalbos suderinamumo su EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalimi.

Hurtigruten

Vykstant tyrimui Institucija padarė išvadą, kad pagalbos Hurtigruten įmonėms, suteiktos kaip kompensacija už papildomas išlaidas, atsiradusias dėl socialinio draudimo sistemos pakeitimų, suderinamumas pirmiausia turi būti įvertintas pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

Hurtigruten

4.2.   Teisinis suderinamumo įvertinimo pagrindas

Teisinis suderinamumo įvertinimo pagrindas

EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta, kad pagalba gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimu, jeigu jos tikslas – palengvinti tam tikrų rūšių ekonominės veiklos plėtrą, kai tokia pagalba nedaro neigiamo poveikio Susitariančiųjų Šalių tarpusavio prekybos sąlygoms, kuriuo pakenkiama bendrajam interesui. Institucija paskelbė EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkto taikymo valstybės pagalbai jūrų transportui gaires (toliau – Jūrų transporto gairės).

Jūrų transporto gairių 3.2 skirsnyje aptariama valstybės pagalba, susijusi su darbo jėgos sąnaudomis. Pagal 3.2 skirsnio 1 dalį pagalbos jūrų sektoriui priemonėmis pirmiausia turėtų būti siekiama sumažinti EEE laivų savininkų ir jūrininkų mokamų mokesčių bei kitų sąnaudų naštą, kad ji atitiktų pasaulyje galiojančias normas.

Pagal to skirsnio 2 dalį EEE laivybos srityje turėtų būti leidžiami tokie su užimtumo sąnaudomis susiję veiksmai:

| — | EEE valstybėje registruotuose laivuose dirbančių EEE jūrininkų socialinio draudimo įmokų sumažinimas, |
| --- | --- |

—

EEE valstybėje registruotuose laivuose dirbančių EEE jūrininkų socialinio draudimo įmokų sumažinimas,

| — | EEE valstybėje registruotuose laivuose dirbančių EEE jūrininkų pajamų mokesčio sumažinimas. |
| --- | --- |

—

EEE valstybėje registruotuose laivuose dirbančių EEE jūrininkų pajamų mokesčio sumažinimas.

Šioje dalyje „EEE jūrininkai“ apibrėžiami taip:

| — | EEE valstybių piliečiai, dirbantys laivuose (įskaitant ro-ro keltus (15)), teikiančiuose reguliaraus keleivių gabenimo paslaugas tarp EEE uostų, |
| --- | --- |

—

EEE valstybių piliečiai, dirbantys laivuose (įskaitant ro-ro keltus (15)), teikiančiuose reguliaraus keleivių gabenimo paslaugas tarp EEE uostų,

ro-ro

15

| — | visais kitais atvejais – visi mokesčius ir (arba) socialinio draudimo įmokas EEE valstybėje privalantys mokėti jūrininkai. |
| --- | --- |

—

visais kitais atvejais – visi mokesčius ir (arba) socialinio draudimo įmokas EEE valstybėje privalantys mokėti jūrininkai.

3 dalyje paaiškinta, kad dėl vidinių su mokesčiais susijusių priežasčių kai kurios EEE valstybės gali pasirinkti netaikyti minėtų sumažintų tarifų, tačiau iš dalies arba visiškai kompensuoti laivų savininkų išlaidas, patirtas dėl tokių rinkliavų. Toks požiūris iš esmės gali būti laikomas lygiaverčiu pirmiau aprašytai sumažintų tarifų sistemai, su sąlyga, kad yra aiškus ryšis su tomis rinkliavomis, nėra galimybės nėra kompensuojama per daug, o sistema yra skaidri ir apsaugota nuo piktnaudžiavimo.

4.3.   Vertinimas

Vertinimas

Kaip apibūdinta I.3 skirsnyje, 7,352 mln. NOK (apie 900 000 EUR) suma buvo skirta Hurtigruten įmonėms siekiant kompensuoti 2004 m. padidėjusias išlaidas socialinio draudimo įmokoms. 2004 m. valstybės biudžete ši dotacija Hurtigruten įmonėms buvo nurodyta kaip kompensacija „dėl diferencijuotų socialinio draudimo įmokų sistemos pakeitimų“ (16).

Hurtigruten

Hurtigruten

16

Sprendžiant iš to, kas išdėstyta pirmiau, pagalba Hurtigruten įmonėms buvo suteikta siekiant kompensuoti 2004 m. padidėjusias jų socialinio draudimo įmokas. Taigi suteikta pagalba turi būti laikoma jūrininkų socialinio draudimo įmokų kompensacija pagal Jūrų transporto gairių 3.2 skirsnio 2 ir 3 dalis.

Hurtigruten

Pagal Jūrų transporto gairių 3.2 skirsnio 2 dalį leidžiama tik pagalba, teikiama sumažinant EEE valstybėje registruotuose laivuose dirbančių EEE jūrininkų socialinio draudimo įmokas.

Norvegijos valdžios institucijos patvirtino, kad visi Hurtigruten paslaugai teikti 2004 m. naudoti laivai buvo registruoti Norvegijoje. Taigi Institucija mano, kad sąlyga dėl registracijos patenkinta.

Hurtigruten

Kalbant apie sąlygą, kad socialinė apsauga turi būti skirta „EEE jūrininkams“, pagal šios sąvokos apibrėžtį tai turi būti arba EEE valstybių piliečiai, dirbantys laivuose (įskaitant ro-ro keltus), teikiančiuose reguliaraus keleivių gabenimo paslaugas tarp EEE uostų, arba visais kitais atvejais – visi mokesčius ir (arba) socialinio draudimo įmokas EEE valstybėje privalantys mokėti jūrininkai.

ro-ro

Hurtigruten susitarime Hurtigruten paslauga apibūdinta kaip mišriojo keleivių ir krovinių gabenimo tarp Bergeno ir Kirkeneso paslaugos. Pagal Norvegijos valdžios institucijų pateiktą informaciją 2004 m. apie 92 % Hurtigruten įmonių apyvartos buvo susijusi su keleivių ir apie 8 % – su krovinių gabenimu. Kai kuriuose Hurtigruten laivuose buvo įrenginiai, skirti lengviesiems automobiliams įvažiuoti į laivą ir iš jo išvažiuoti. Tačiau komercinėms transporto priemonėms (sunkvežimiams, priekaboms ir kt.) nebuvo įmanoma įvažiuoti į laivą ir iš jo išvažiuoti. Be to, teikiant Hurtigruten paslaugą, kaip paaiškinta I.2 skirsnyje, reguliaraus transporto paslaugos buvo teikiamos išilgai Norvegijos pakrantės, taigi Europos ekonominėje erdvėje.

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Šiuo pagrindu Institucija mano, kad Hurtigruten įmonių laivai turi būti laikomi atitinkančiais pirmąją iš pirmiau pateiktų apibrėžčių, t. y. laivai, teikiantys reguliaraus keleivių plukdymo paslaugas tarp EEE uostų. Tai reiškia, kad Hurtigruten įmonėms suteikta kompensacija dėl padidėjusių socialinio draudimo įmokų yra suderinama tiktai su Jūrų transporto gairių 3.2 skirsniu, jeigu kompensacija buvo suteikta dėl jūrininkų, kurie yra EEE valstybės piliečiai.

Hurtigruten

Hurtigruten

Norvegijos valdžios institucijos pateikė informaciją, kad visi laivų, naudotų teikti Hurtigruten paslaugai 2004 m., darbuotojai buvo EEE valstybės piliečiai.

Hurtigruten

Valstybės biudžete aiškiai nustatyta, kad papildoma pagalba Hurtigruten įmonėms suteikta siekiant kompensuoti papildomas įmonių socialinio draudimo išlaidas. Taigi tarp dotacijos ir socialinio draudimo įmokų yra aiškus ryšys. Be to, dotacija pagal dydį tiksliai atitiko įmonių socialinio draudimo išlaidų padidėjimą. Kaip bus paaiškinta II.4.4 skirsnyje, dotacija nereiškė, kad skirta kompensacija buvo per didelė. Galiausiai pagalba buvo vienkartinė išmoka, įtraukta į valstybės biudžetą. Taigi pagalba suteikta skaidriai ir nebuvo galimybių piktnaudžiauti. Vadinasi, ji atitinka sąlygas, pagal kurias socialinio draudimo mokesčių kompensacija gali būti laikoma lygiaverte įmokų tarifų mažinimo sistemai.

Hurtigruten

Šiuo pagrindu Institucija daro išvadą, kad pagalba, suteikta Hurtigruten įmonėms dėl 2004 m. padidėjusių socialinio draudimo įmokų, atitinka Jūrų transporto gairių 3.2 skirsnį.

Hurtigruten

4.4.   Per didelė kompensacija ir kaupimas

Per didelė kompensacija ir kaupimas

Pagal Jūrų transporto gairių 11 skirsnio 2 dalį EEE jūrininkų socialinio draudimo įmokos gali būti sumažintos iki 100 %, t. y. socialiniai mokesčiai gali būti sumažinti iki nulio. Šiuo atveju Hurtigruten įmonėms 2004 m. buvo nustatytos didesnės socialinio draudimo įmokos, palyginti su ankstesniais metais taikyta norma.

Hurtigruten

Institucija mano, kad pagalbos suma, suteikta pagal Jūrų transporto gairių 3–6 skirsnius, neviršijo bendros iš laivybos veiklos ir jūrininkų surinktų mokesčių ir socialinio draudimo įmokų sumos, ir buvo laikomasi kriterijaus, nustatyto tų gairių 11 skirsnio 2 dalyje.

Be pagalbos, susijusios su darbo jėgos sąnaudomis, suteiktos Hurtigruten įmonėms pagal Jūrų transporto gaires, Hurtigruten įmonės gavo pagalbą ir pagal Hurtigruten susitarimą dėl transporto paslaugų pirkimo ir pagal 2003 m. lapkričio 12 d. Institucijos sprendimą pritarti pereinamajam diferencijuotų socialinio draudimo įmokų taikymo darbdaviams laikotarpiui. Norint įsitikinti, kad suteikta kompensacijos suma buvo ne per didelė, būtina patikrinti, ar Hurtigruten įmonėms nebuvo suteikta kompensacija už tas pačias išlaidas pagal kiekvieną iš šių priemonių.

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Šiuo atžvilgiu Institucija pažymi, kad įmonių socialinio draudimo išlaidos padidėjo dėl Institucijos sprendimo 172/02/COL siūlyti Norvegijai tinkamas priemones, susijusias su Norvegijos diferencijuotų socialinio draudimo įmokų sistema. Norvegijos valstybė pranešė apie perėjimo prie nediferencijuotų socialinio draudimo įmokų valdymo planą. Šis planas, kurį Institucija patvirtino 2003 m. lapkričio 12 d. sprendimu, reiškė, kad Hurtigruten įmonių socialinio draudimo išlaidos 2004 m. buvo didesnės negu tada, kai vyko derybos dėl Hurtigruten susitarimo. Taigi aišku, kad Hurtigruten susitarimas neapėmė Hurtigruten įmonių 2004 m. patirtų papildomų socialinio draudimo išlaidų, t. y. kompensacija, išmokėta pagal Hurtigruten susitarimą, nepadengė tų papildomų išlaidų. Be to, 2004 m. skirtos papildomos lėšos galėjo kompensuoti tik tą padidėjusių Hurtigruten įmonių socialinio draudimo įmokų dalį, kuri dar nebuvo kompensuota taikant trejų metų pereinamojo laikotarpio sistemą. Taigi kompensacija, skirta už 2004 m. socialinio draudimo išlaidų padidėjimą ir suteiktos pagal Jūrų transporto gaires, nebuvo per didelė.

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Hurtigruten

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Institucija mano, kad Hurtigruten įmonėms suteikta kompensacija už papildomas socialinio draudimo išlaidas 2004 m. yra suderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu, jį siejant su Jūrų transporto gairėmis.

Hurtigruten

5.   Išvada

Išvada

Atsižvelgusi į pirmiau nurodytus argumentus Institucija padarė išvadą, kad Hurtigruten įmonėms suteikta 7,352 mln. NOK (apytikriai 900 000 EUR) kompensacija yra suderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu.

Hurtigruten

Tačiau Institucija apgailestauja, kad Norvegijos valdžios institucijos nevykdė savo įsipareigojimo pagal Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį pranešti apie priemonę ir jos neįgyvendinti, kol jai nepritars Institucija,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Hurtigruten įmonėms suteikta 7,352 mln. NOK kompensacija yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Pagalba buvo suteikta pažeidžiant Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatytus procedūrinius reikalavimus. Pagalba suderinama su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktu, jį siejant su Jūrų transporto gairėmis.

Hurtigruten

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

3 straipsnis

Šis sprendimas autentiškas anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2007 m. gruodžio 12 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Kristján A. STEFÁNSSON

Kolegijos narys

Kurt JÄGER

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Priežiūros ir Teismo susitarimas.

3

(4)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių, Priežiūros ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo gairės, kurias ELPA priežiūros institucija priėmė ir paskelbė 1994 m. sausio 19 d., OL L 231, 1994 9 3, ir 1994 9 3 EEE priedas Nr. 32. Paskutiniai gairių pakeitimai padaryti 2007 m. gegužės 3 d. Toliau – valstybės pagalbos gairės.

4

(5)  Institucijos sprendimai pateikiami tinklavietėje http://www.eftasurv.int/

5

(6)  OL C 314, 2006 12 21, p. 115, ir EEE priedas Nr. 63/2006, p. 33.

6

(7)  Toliau – Hurtigruten įmonės.

7

Hurtigruten

(8)  Žr. 6 išnašą.

8

(9)  Toliau – Hurtigruten susitarimas.

9

Hurtigruten

(10)  Sprendimas 417/01/COL, toliau – 2001 m. sprendimas.

10

(11)  Sprendimas 172/02/COL.

11

(12)  Sprendimas Nr. 218/03/COL. Pereinamasis laikotarpis nebuvo taikytas šiauriausiai Norvegijos daliai (5 socialinio draudimo įmokų sistemos zonai), nes ELPA valstybės 2003 m. liepos 1 d. sprendimu Nr. 2/2003/SC nustatė, kad regioniniu principu diferencijuotos socialinio draudimo įmokos šioje srityje derėjo su EEE susitarimu dėl išimtinių aplinkybių šioje zonoje.

12

(13)  70 eilutės pastabose nustatyta: „Av budsjettforslaget på 200,8 mill. kr for 2004, er 192,3 mill. kr direkte relatert til den gjeldende avtalen med hurtigruterederiene. Restbeløpet på 8,5 mill. kr er knyttet til ev. kompensasjon som følge av endringer i ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Endelig kompensasjonsbeløp vil bli bestemt når forhandlingene mellom hurtigruteselskapene og departementet er avsluttet“. (Neoficialus Institucijos vertimas: Iš 2004 m. siūlomo 200,8 mln. NOK biudžeto 192,3 mln. NOK yra tiesiogiai susiję su esamu susitarimu su Hurtigruten bendrovėmis. Kita dalis – 8,5 mln. NOK – susijusi su galima kompensacija dėl diferencijuotų socialinio draudimo įmokų sistemos pakeitimų. Galutinė kompensacijos suma bus nustatyta pasibaigus Hurtigruten įmonių ir ministerijos deryboms.)

13

Hurtigruten

Hurtigruten

(14)  Institucijos vertimas, plg. su 13 išnaša.

14

(15)  Ro-ro keltas apibrėžiamas kaip „keleivinis (-iai) jūrų laivas (-ai) su įrenginiais kelių transporto priemonėms arba geležinkelio transporto priemonėms įvažiuoti į laivą ir išvažiuoti iš jo, plukdantis (-ys) daugiau kaip 12 keleivių“, plg. su gairių 22 išnaša, kurioje minimas 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvos 1999/35/EB dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą 2 straipsnio a punktą (OL L 138, 1999 6 1, p. 1), kuris įtrauktas į EEE susitarimo XIII priedo 56 ca punktą.

15

Ro-ro

ro-ro

(16)  Institucijos vertimas, plg. su 13 išnaša.

16

---

| 25.2.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 48/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.2.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 48/27

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 433/09/COL

2009 m. spalio 30 d.

kuriuo septyniasdešimt trečiąjį kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisykles valstybės pagalbos srityje

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (1), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (2), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,

kadangi pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį ELPA priežiūros institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,

kadangi pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ELPA priežiūros institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame EEE susitarime arba Institucijos ir Teismo susitarime arba jei ELPA priežiūros institucija mano tai esant reikalinga,

prisimindama Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje (3), kurias ELPA priežiūros institucija priėmė 1994 m. sausio 19 d. (4),

kadangi ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių skyrius dėl valstybės pagalbos, skirtos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (5) nustos galioti 2009 m. lapkričio 30 d. (6),

kadangi tas skyrius atitinka Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (7), kurios nustoja galioti 2009 m. spalio 9 d. (8),

kadangi 2009 m. liepos 9 d. Europos Komisija priėmė komunikatą dėl Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti pratęsimo iki 2012 m. spalio 9 d., kuris 2009 m. liepos 9 d. buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

kadangi Europos Komisijos komunikatas dėl Bendrijos gairių dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti pratęsimo taip pat svarbus ir Europos ekonominei erdvei,

kadangi reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje,

kadangi pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą ELPA priežiūros institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,

kadangi dabartinis skyrius dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti nustos galioti 2009 m. lapkričio 30 d., būtina pratęsti to skyriaus galiojimą,

pasikonsultavusi su Europos Komisija,

pasikonsultavusi su ELPA valstybėmis,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių dėl valstybės pagalbos, skirtos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti skyriaus galiojimas pratęsiamas iki 2012 m. lapkričio 30 d.

2 straipsnis

Tekstas autentiškas tik anglų kalba.

Priimta Briuselyje 2009 m. spalio 30 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Per SANDERUD

Pirmininkas

Kristján Andri STEFÁNSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – EEE susitarimas.

1

(2)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

2

(3)  Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

3

(4)  Pirmą kartą paskelbtos OL L 231, 1994 9 3, p. 1, ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3, p. 1.

4

(5)  ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 305/04/COL, paskelbtas OL L 107, 2005 4 28, p. 28, EEE priede Nr. 24, 2005 4 28, p. 1.

5

(6)  Sprendimo Nr. 305/04/COL 89 dalis, žr. nuorodą 5 išnašoje.

6

(7)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

7

(8)  7 išnašoje nurodyto dokumento 102 dalis.

8

---