# Eiropas Savienības L 21/2010

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2010.021.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 21 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 53. sējums2010. gada 26. janvāris |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2010.021.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 21

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

53. sējums2010. gada 26. janvāris

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Padome |
| | * | Padomes Regula (ES) Nr. 23/2010 (2010. gada 14. janvāris), ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1359/2008, (EK) Nr. 754/2009, (EK) Nr. 1226/2009 un (EK) Nr. 1287/2009 | 1 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

Padome

*

Padomes Regula (ES) Nr. 23/2010 (2010. gada 14. janvāris), ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1359/2008, (EK) Nr. 754/2009, (EK) Nr. 1226/2009 un (EK) Nr. 1287/2009

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

Padome

| 26.1.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.1.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 21/1

---

PADOMES REGULA (ES) Nr. 23/2010

(2010. gada 14. janvāris),

ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas ES ūdeņos un – attiecībā uz ES kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti, un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1359/2008, (EK) Nr. 754/2009, (EK) Nr. 1226/2009 un (EK) Nr. 1287/2009

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1342/2008 (2008. gada 18. decembris), ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (1), un jo īpaši tās 11. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2) paredzēts, ka Padomei ir jāizveido pasākumi, kuri reglamentē pieeju ūdeņiem un resursiem un noturīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2) paredzēts, ka Padomei ir jāizveido pasākumi, kuri reglamentē pieeju ūdeņiem un resursiem un noturīgu zvejas darbību veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK).

| (3) | Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejniecībām vai zvejniecību grupām. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2371/2002. Turklāt, lai zvejas iespējas būtu optimālas un tiktu efektīvi izmantotas, būtu jānosaka konkrēti nosacījumi, kas tām ir būtiski un ir ar tām funkcionāli saistīti. |
| --- | --- |

(3)

Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejniecībām vai zvejniecību grupām. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2371/2002. Turklāt, lai zvejas iespējas būtu optimālas un tiktu efektīvi izmantotas, būtu jānosaka konkrēti nosacījumi, kas tām ir būtiski un ir ar tām funkcionāli saistīti.

| (4) | KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem. Šajā sakarībā jāņem vērā viedokļi, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši 2009. gada 23. jūlija sanāksmē, kurā piedalījās pārstāvji no Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas, attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm un dalībvalstīm, un 2009. gada 29. septembra sanāksmē, kurā piedalījās pārstāvji no Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm. |
| --- | --- |

(4)

KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem. Šajā sakarībā jāņem vērā viedokļi, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši 2009. gada 23. jūlija sanāksmē, kurā piedalījās pārstāvji no Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas, attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm un dalībvalstīm, un 2009. gada 29. septembra sanāksmē, kurā piedalījās pārstāvji no Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas un attiecīgajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm.

| (5) | Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc heka krājumiem, Norvēģijas omāra krājumiem, jūrasmēles krājumiem Biskajas līcī, Lamanša rietumu daļā un Ziemeļjūrā, jūras zeltplekstes krājumiem Ziemeļjūrā, siļķes krājumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, mencas krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā, Lamanša austrumu daļā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (3), Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē (4),
  Padomes Regulā (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī (5), Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (6), Padomes Regulā (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnijs), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (7), Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (8), Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 un Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009 (2009. gada 6. aprīlis) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā (9). |
| --- | --- |

(5)

Krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar šajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Tāpēc heka krājumiem, Norvēģijas omāra krājumiem, jūrasmēles krājumiem Biskajas līcī, Lamanša rietumu daļā un Ziemeļjūrā, jūras zeltplekstes krājumiem Ziemeļjūrā, siļķes krājumiem ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, mencas krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā, Lamanša austrumu daļā, ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un Īrijas jūrā KPN būtu jānosaka saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgi Padomes Regulā (EK) Nr. 811/2004 (2004. gada 21. aprīlis), ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai (3), Padomes Regulā (EK) Nr. 2166/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē (4),

Padomes Regulā (EK) Nr. 388/2006 (2006. gada 23. februāris), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī (5), Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā (6), Padomes Regulā (EK) Nr. 676/2007 (2007. gada 11. jūnijs), ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā (7), Padomes Regulā (EK) Nr. 1300/2008 (2008. gada 18. decembris), ar kuru izveido daudzgadu plānu siļķu krājumam uz rietumiem no Skotijas un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto (8), Padomes Regulā (EK) Nr. 1342/2008 un Padomes Regulā (EK) Nr. 302/2009 (2009. gada 6. aprīlis) par daudzgadu plānu zilās tunzivs krājumu atjaunošanai Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā (9).

| (6) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi.

| (7) | Šīs regulas darbības jomā nebūtu jāiekļauj zvejas darbības, ko veic tikai zinātnisku pētījumu vajadzībām, izņemot darbības, ko veic kuģi, kuri piedalās ierosmēs attiecībā uz pilnībā dokumentētām zvejniecībām. |
| --- | --- |

(7)

Šīs regulas darbības jomā nebūtu jāiekļauj zvejas darbības, ko veic tikai zinātnisku pētījumu vajadzībām, izņemot darbības, ko veic kuģi, kuri piedalās ierosmēs attiecībā uz pilnībā dokumentētām zvejniecībām.

| (8) | Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu nopietni apdraudēt varētu pat ierobežota zvejas aktivitāte. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo ar vispārēju aizliegumu zvejot šīs sugas. |
| --- | --- |

(8)

Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu nopietni apdraudēt varētu pat ierobežota zvejas aktivitāte. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo ar vispārēju aizliegumu zvejot šīs sugas.

| (9) | Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle 2010. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas (10). |
| --- | --- |

(9)

Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle 2010. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantu, Regulas (EK) Nr. 509/2007 5. pantu, Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantu, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. un 12. pantu un Regulas (EK) Nr. 302/2009 5. un 9. pantu, vienlaikus ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 754/2009 (2009. gada 27. jūlijs), ar kuru no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļā noteiktā zvejas piepūles režīma izslēdz konkrētas kuģu grupas (10).

| (10) | Ievērojot ICES ieteikumu, ir jāsaglabā un jāpārskata sistēma, lai pārvaldītu tūbīšu zvejas piepūli ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā. |
| --- | --- |

(10)

Ievērojot ICES ieteikumu, ir jāsaglabā un jāpārskata sistēma, lai pārvaldītu tūbīšu zvejas piepūli ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā.

| (11) | Ņemot vērā ICES jaunākos zinātniskos ieteikumus un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā ICES jaunākos zinātniskos ieteikumus un ievērojot starptautiskās saistības Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības konvencijas (NEAFC) kontekstā, ir jāierobežo konkrētu dziļūdens sugu zvejas piepūle.

| (12) | Zvejas iespējas būtu jāizmanto saskaņā ar Savienības tiesību aktiem šajā jomā un jo īpaši saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju (11), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības (12), Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju (13), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (14), Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām (15), Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (16),
  Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (17), Padomes Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem (18), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām (19), Padomes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā (20), Padomes Regulu (EK) Nr. 2115/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko izveido Grenlandes paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas darbības jomā (21),
  Regulu (EK) Nr. 2166/2005, Regulu (EK) Nr. 388/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 1966/2006 (2006. gada 21. decembris) par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem (22), Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (23), Regulu (EK) Nr. 509/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai (24), Regulu (EK) Nr. 676/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 1386/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus (25), Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (26), Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (2008. gada 29. septembris) par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (27),
  Komisijas Regulu (EK) Nr. 1077/2008 (2008. gada 3. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1966/2006 par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem (28), Regulu (EK) Nr. 1300/2008, Regulu (EK) Nr. 1342/2008, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (pārstrādāta versija) (29), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 217/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (pārstrādāta versija) (30), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (pārstrādāta versija) (31), Regulu (EK) Nr. 302/2009 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (32). |
| --- | --- |

(12)

Zvejas iespējas būtu jāizmanto saskaņā ar Savienības tiesību aktiem šajā jomā un jo īpaši saskaņā ar Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2807/83 (1983. gada 22. septembris), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju (11), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2930/86 (1986. gada 22. septembris), kas nosaka zvejas kuģu īpašības (12), Komisijas Regulu (EEK) Nr. 1381/87 (1987. gada 20. maijs), kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju (13), Padomes Regulu (EEK) Nr. 2847/93 (1993. gada 12. oktobris), ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (14), Padomes Regulu (EK) Nr. 1627/94 (1994. gada 27. jūnijs), kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām (15), Padomes Regulu (EK) Nr. 850/98 (1998. gada 30. marts) par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai (16),

Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002 (2002. gada 16. decembris), ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos (17), Padomes Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (2003. gada 4. novembris), kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem (18), Komisijas Regulu (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām (19), Padomes Regulu (EK) Nr. 601/2004 (2004. gada 22. marts), ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā (20), Padomes Regulu (EK) Nr. 2115/2005 (2005. gada 20. decembris), ar ko izveido Grenlandes paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas darbības jomā (21),

Regulu (EK) Nr. 2166/2005, Regulu (EK) Nr. 388/2006, Padomes Regulu (EK) Nr. 1966/2006 (2006. gada 21. decembris) par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem (22), Padomes Regulu (EK) Nr. 1967/2006 (2006. gada 21. decembris), kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem (23), Regulu (EK) Nr. 509/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 520/2007 (2007. gada 7. maijs), ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai (24), Regulu (EK) Nr. 676/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 1386/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus (25), Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008 (2008. gada 29. septembris), ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (26), Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (2008. gada 29. septembris) par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (27),

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1077/2008 (2008. gada 3. novembris), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu Padomes Regulu (EK) Nr. 1966/2006 par zvejas darbību elektronisku reģistrēšanu un ziņošanu un par attālās uzrādes līdzekļiem (28), Regulu (EK) Nr. 1300/2008, Regulu (EK) Nr. 1342/2008, Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (pārstrādāta versija) (29), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 217/2009 (2009. gada 11. marts) par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (pārstrādāta versija) (30), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 218/2009 (2009. gada 11. marts) par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (pārstrādāta versija) (31), Regulu (EK) Nr. 302/2009 un Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (32).

| (13) | Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (33), Fēru salām (34) un Grenlandi (35), Savienība ar minētajiem partneriem ir apspriedusies par zvejas tiesībām. Apspriešanos ar Grenlandi pabeidza 2009. gada 25. novembrī, nosakot zvejas iespējas, kas 2010. gadā ES kuģiem pieejamas Grenlandes ūdeņos. Apspriešanās ar Fēru salām un Norvēģiju nav pabeigtas, un ir paredzams, ka ar šiem partneriem vienošanās par 2010. gadu tiks noslēgtas 2010. gada sākumā. Lai nepieļautu Savienības zvejas darbību pārtraukumu, vienlaikus nodrošinot elastību, kas vajadzīga, lai 2010. gada sākumā noslēgtu šīs vienošanās, ir atbilstīgi, ka līdz to noslēgšanai Savienība krājumiem nosaka provizoriskas zvejas iespējas ar nosacījumu, ka šādas vienošanās noslēdz. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju (33), Fēru salām (34) un Grenlandi (35), Savienība ar minētajiem partneriem ir apspriedusies par zvejas tiesībām. Apspriešanos ar Grenlandi pabeidza 2009. gada 25. novembrī, nosakot zvejas iespējas, kas 2010. gadā ES kuģiem pieejamas Grenlandes ūdeņos. Apspriešanās ar Fēru salām un Norvēģiju nav pabeigtas, un ir paredzams, ka ar šiem partneriem vienošanās par 2010. gadu tiks noslēgtas 2010. gada sākumā. Lai nepieļautu Savienības zvejas darbību pārtraukumu, vienlaikus nodrošinot elastību, kas vajadzīga, lai 2010. gada sākumā noslēgtu šīs vienošanās, ir atbilstīgi, ka līdz to noslēgšanai Savienība krājumiem nosaka provizoriskas zvejas iespējas ar nosacījumu, ka šādas vienošanās noslēdz.

| (14) | Savienība ir vairāku zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse, un tā piedalās arī citās organizācijās kā sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse. Turklāt saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu no Polijas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai Savienība pārvalda zvejniecības nolīgumus, ko Polijas Republika ir iepriekš noslēgusi, piemēram, Konvenciju par saidas resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas 2010. gadā ieviest vairākus pasākumus, tostarp noteikt ES kuģu zvejas iespējas. Tāpēc Savienībai būtu jāīsteno šīs zvejas iespējas. |
| --- | --- |

(14)

Savienība ir vairāku zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse, un tā piedalās arī citās organizācijās kā sadarbības partneris, kas nav līgumslēdzēja puse. Turklāt saskaņā ar 2003. gada Pievienošanās aktu no Polijas pievienošanās dienas Eiropas Savienībai Savienība pārvalda zvejniecības nolīgumus, ko Polijas Republika ir iepriekš noslēgusi, piemēram, Konvenciju par saidas resursu aizsardzību un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas 2010. gadā ieviest vairākus pasākumus, tostarp noteikt ES kuģu zvejas iespējas. Tāpēc Savienībai būtu jāīsteno šīs zvejas iespējas.

| (15) | Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2009. gadā nepieņēma dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju un svītraino tunzivju nozvejas limitus, un, kaut gan Kopiena nav IATTC dalībniece, ir jāregulē IATTC jurisdikcijā esošo resursu zvejas iespējas, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārvaldību. |
| --- | --- |

(15)

Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2009. gadā nepieņēma dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju un svītraino tunzivju nozvejas limitus, un, kaut gan Kopiena nav IATTC dalībniece, ir jāregulē IATTC jurisdikcijā esošo resursu zvejas iespējas, lai nodrošinātu ilgtspējīgu pārvaldību.

| (16) | Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2009. gadā pieņēma tabulas, kurās norādīta ICCAT Līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepilnīga un pārmērīga izmantošana. Šajā saistībā ICCAT pieņēma lēmumu, norādot, ka 2008. gadā Savienība nav pilnībā izmantojusi savas ziemeļu un dienvidu zobenzivs, lielacu tunzivs un ziemeļu garspuru tunzivs kvotas. Lai ņemtu vērā korekcijas Savienības kvotās, kuras noteikusi ICCAT, ir jāveic nepietiekamās izmantošanas rezultātā radušos zvejas iespēju sadale, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo daļu to nepietiekamajā izmantošanā, nemainot sadales principu, ko piemēro ikgadējās KPN iedalīšanai. Šajā sanāksmē grozīja zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu. ICCAT pieņēma arī ieteikumu par jūras lapsu saglabāšanu. Šie pasākumi ir jāīsteno, lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu. |
| --- | --- |

(16)

Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2009. gadā pieņēma tabulas, kurās norādīta ICCAT Līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepilnīga un pārmērīga izmantošana. Šajā saistībā ICCAT pieņēma lēmumu, norādot, ka 2008. gadā Savienība nav pilnībā izmantojusi savas ziemeļu un dienvidu zobenzivs, lielacu tunzivs un ziemeļu garspuru tunzivs kvotas. Lai ņemtu vērā korekcijas Savienības kvotās, kuras noteikusi ICCAT, ir jāveic nepietiekamās izmantošanas rezultātā radušos zvejas iespēju sadale, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo daļu to nepietiekamajā izmantošanā, nemainot sadales principu, ko piemēro ikgadējās KPN iedalīšanai. Šajā sanāksmē grozīja zilās tunzivs krājumu atjaunošanas plānu. ICCAT pieņēma arī ieteikumu par jūras lapsu saglabāšanu. Šie pasākumi ir jāīsteno, lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu.

| (17) | Trešajā starptautiskajā sanāksmē par Reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) izveidi Klusā okeāna atklātās jūras apgabalā, kura notika 2007. gada maijā, tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, tostarp noteica zvejas iespējas, lai regulētu pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju šajā teritorijā līdz šādas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas izveidei. Šos pasākumus pārskatīja astotajā starptautiskajā sanāksmē, kas saistībā ar šā SPRFMO izveidi notika 2009. gada novembrī. Saskaņā ar dalībnieku panākto vienošanos, šie pagaidu pasākumi ir brīvprātīgi un nav juridiski saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tomēr ir ieteicams, ņemot vērā saistītus noteikumus, kas ietverti Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumā par zivju krājumiem, šos pasākumus iestrādāt Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(17)

Trešajā starptautiskajā sanāksmē par Reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) izveidi Klusā okeāna atklātās jūras apgabalā, kura notika 2007. gada maijā, tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, tostarp noteica zvejas iespējas, lai regulētu pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju šajā teritorijā līdz šādas reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas izveidei. Šos pasākumus pārskatīja astotajā starptautiskajā sanāksmē, kas saistībā ar šā SPRFMO izveidi notika 2009. gada novembrī. Saskaņā ar dalībnieku panākto vienošanos, šie pagaidu pasākumi ir brīvprātīgi un nav juridiski saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Tomēr ir ieteicams, ņemot vērā saistītus noteikumus, kas ietverti Apvienoto Nāciju Organizācijas Nolīgumā par zivju krājumiem, šos pasākumus iestrādāt Savienības tiesību aktos.

| (18) | Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2009. gadā pieņēma nozvejas limitus vēl diviem zivju krājumiem SEAFO konvencijas apgabalā. Šie nozvejas limiti ir jāiestrādā Savienības tiesību aktos. |
| --- | --- |

(18)

Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2009. gadā pieņēma nozvejas limitus vēl diviem zivju krājumiem SEAFO konvencijas apgabalā. Šie nozvejas limiti ir jāiestrādā Savienības tiesību aktos.

| (19) | Lai nodrošinātu nepārtrauktību, dažu trešo valstu kuģiem būtu jāatļauj zvejot ES ūdeņos saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem un atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1006/2008 un tās īstenošanas noteikumiem. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu nepārtrauktību, dažu trešo valstu kuģiem būtu jāatļauj zvejot ES ūdeņos saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem un atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1006/2008 un tās īstenošanas noteikumiem.

| (20) | Saistībā ar zvejas iespēju izveidi un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. pantu Padome, ņemot vērā dalībvalstu sniegto un ZZTEK izvērtēto informāciju, var izslēgt konkrētas kuģu grupas no šajā regulā noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas ar nosacījumu, ka ir pieejami dati par mencu nozveju un izmetumiem no attiecīgajiem kuģiem, ka mencu nozveja procentos nepārsniedz 1,5 % no kopējās attiecīgās kuģu grupas nozvejas un ka grupas iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu administratīvu slogu, kas neatbilstu iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem. Polija sniedza informāciju par mencu nozveju, ko veic kuģu grupa, kurā ir viens kuģis, kurš Ziemeļjūrā zvejo saidu ar grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks. Apvienotā Karaliste sniedza informāciju par mencu nozveju, ko divas kuģu grupas veikušas, izmantojot grunts traļus uz rietumiem no Skotijas. Pamatojoties uz šo informāciju, kā to bija izvērtējusi ZZTEK, var secināt, ka šo kuģu grupu nozvejotais mencu apjoms, tostarp izmetumi, nepārsniedz 1,5 % no to kopējās nozvejas. Turklāt, ņemot vērā pastāvošos kontroles un pārraudzības pasākumus, ar ko nodrošina šo kuģu grupu zvejas aktivitātes uzraudzību un kontroli, un ņemot vērā to, ka šo grupu iekļaušana radītu administratīvu slogu, kas neatbilstu šīs iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem, ir atbilstīgi šīs grupas izslēgt no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļas piemērošanas, tādējādi ļaujot atbilstīgi noteikt zvejas piepūles limitus attiecīgajām dalībvalstīm, |
| --- | --- |

(20)

Saistībā ar zvejas iespēju izveidi un saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1342/2008 11. pantu Padome, ņemot vērā dalībvalstu sniegto un ZZTEK izvērtēto informāciju, var izslēgt konkrētas kuģu grupas no šajā regulā noteiktā zvejas piepūles režīma piemērošanas ar nosacījumu, ka ir pieejami dati par mencu nozveju un izmetumiem no attiecīgajiem kuģiem, ka mencu nozveja procentos nepārsniedz 1,5 % no kopējās attiecīgās kuģu grupas nozvejas un ka grupas iekļaušana zvejas piepūles režīmā radītu administratīvu slogu, kas neatbilstu iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem. Polija sniedza informāciju par mencu nozveju, ko veic kuģu grupa, kurā ir viens kuģis, kurš Ziemeļjūrā zvejo saidu ar grunts traļiem, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks. Apvienotā Karaliste sniedza informāciju par mencu nozveju, ko divas kuģu grupas veikušas, izmantojot grunts traļus uz rietumiem no Skotijas. Pamatojoties uz šo informāciju, kā to bija izvērtējusi ZZTEK, var secināt, ka šo kuģu grupu nozvejotais mencu apjoms, tostarp izmetumi, nepārsniedz 1,5 % no to kopējās nozvejas. Turklāt, ņemot vērā pastāvošos kontroles un pārraudzības pasākumus, ar ko nodrošina šo kuģu grupu zvejas aktivitātes uzraudzību un kontroli, un ņemot vērā to, ka šo grupu iekļaušana radītu administratīvu slogu, kas neatbilstu šīs iekļaušanas vispārējai ietekmei uz mencu krājumiem, ir atbilstīgi šīs grupas izslēgt no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 III nodaļas piemērošanas, tādējādi ļaujot atbilstīgi noteikt zvejas piepūles limitus attiecīgajām dalībvalstīm,

| (21) | Saskaņā ar Līguma 291. pantu pasākumi, kas vajadzīgi, lai noteiktu nozvejas limitus noteiktiem tādu sugu, kas nav ilgdzīvojošas sugas, krājumiem, steidzamības dēļ būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (36). |
| --- | --- |

(21)

Saskaņā ar Līguma 291. pantu pasākumi, kas vajadzīgi, lai noteiktu nozvejas limitus noteiktiem tādu sugu, kas nav ilgdzīvojošas sugas, krājumiem, steidzamības dēļ būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (36).

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I SADAĻA

DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

1.   Šajā regulā nosaka šādas zvejas iespējas un ar šo zvejas iespēju izmantošanu funkcionāli saistītus nosacījumus:

| — | konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas 2010. gadam un |
| --- | --- |

—

konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas 2010. gadam un

| — | konkrētus zvejas piepūles limitus 2011. gadam un konkrētu Antarktikas krājumu zvejas iespējas II sadaļas III nodaļas 2. iedaļā un IE un V pielikumā noteiktajiem laikposmiem. |
| --- | --- |

—

konkrētus zvejas piepūles limitus 2011. gadam un konkrētu Antarktikas krājumu zvejas iespējas II sadaļas III nodaļas 2. iedaļā un IE un V pielikumā noteiktajiem laikposmiem.

2.   Šajā regulā arī nosaka provizoriskas zvejas iespējas konkrētiem zivju krājumiem vai zivju krājumu grupām ar nosacījumu, kas tiks noslēgti divpusēji zvejniecības nolīgumi ar Norvēģiju un Fēru salām, kamēr apspriež vienošanās 2010. gadam.

2. pants

Darbības joma

1.   Ja nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro:

| a) | ES kuģiem; un |
| --- | --- |

a)

ES kuģiem; un

| b) | zvejas kuģiem, kas kuģo ES ūdeņos ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešo valstu kuģi”). |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģiem, kas kuģo ES ūdeņos ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešo valstu kuģi”).

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu, izņemot 1. zemsvītras piezīmi tabulai, kas iekļauta V pielikuma B daļā, nepiemēro zvejas darbībām, kas notiek tikai zinātnisku pētījumu vajadzībām un ko veic ar tās dalībvalsts atļauju, ar kuru attiecīgais kuģis kuģo, un šīs valsts vārdā, un par ko iepriekš informēta Komisija un dalībvalstis, kuru ūdeņos veic šos pētījumus. Dalībvalstis, kas veic zvejas darbības zinātnisku pētījumu vajadzībām, informē Komisiju, dalībvalstis, kuru ūdeņos veic šos pētījumus, ICES un ZZTEK par visu nozveju, kas gūta šādās zvejas darbībās.

3.   Šī panta 2. punktu nepiemēro zvejas darbībām, ko veic kuģi, kuri piedalās ierosmēs attiecībā uz pilnībā dokumentētām zvejniecībām, ja šādām zvejniecībām ir piešķirtas papildu kvotas.

3. pants

Definīcijas

Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “ES kuģi” ir zvejas kuģi, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

a)

“ES kuģi” ir zvejas kuģi, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta d) apakšpunktā;

| b) | “Kopienas ūdeņi” ir ūdeņi, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

“Kopienas ūdeņi” ir ūdeņi, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. panta a) apakšpunktā;

| c) | “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma un izkraut; |
| --- | --- |

c)

“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt no katra krājuma un izkraut;

| d) | “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstīm vai trešām valstīm; |
| --- | --- |

d)

“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstīm vai trešām valstīm;

| e) | “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; |
| --- | --- |

e)

“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā;

| f) | “linuma acs izmērs” ir linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 517/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu (37); |
| --- | --- |

f)

“linuma acs izmērs” ir linuma acs izmērs, kas noteikts saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 517/2008 (2008. gada 10. jūnijs), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 850/98 īstenošanai attiecībā uz zvejas rīku linuma acs izmēra noteikšanu un auklas diametra novērtēšanu (37);

| g) | “ES zvejas flotes reģistrs” ir zvejas flotes reģistrs, ko izveido Komisija saskaņā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

g)

“ES zvejas flotes reģistrs” ir zvejas flotes reģistrs, ko izveido Komisija saskaņā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 15. panta 3. punktu;

| h) | “zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā. |
| --- | --- |

h)

“zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā.

4. pants

Zvejas zonas

Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas:

| a) | ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 218/2009; |
| --- | --- |

a)

ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 218/2009;

| b) | “Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; |
| --- | --- |

b)

“Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā;

| c) | “Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai; |
| --- | --- |

c)

“Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai;

| d) | “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa zonas teritorija uz austrumiem no 7° 23′48′′W; |
| --- | --- |

d)

“Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa zonas teritorija uz austrumiem no 7° 23′48′′W;

| e) | CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja vai FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 216/2009; |
| --- | --- |

e)

CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja vai FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 216/2009;

| f) | NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 217/2009; |
| --- | --- |

f)

NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 217/2009;

| g) | SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals, kā noteikts Padomes Lēmumā 2002/738/EK (2002. gada 22. jūlijs) par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (38); |
| --- | --- |

g)

SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals, kā noteikts Padomes Lēmumā 2002/738/EK (2002. gada 22. jūlijs) par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību (38);

| h) | ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā (39); |
| --- | --- |

h)

ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals, kā noteikts Starptautiskajā konvencijā par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā (39);

| i) | CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 601/2004; |
| --- | --- |

i)

CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 601/2004;

| j) | IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Kopienas vārdā (40); |
| --- | --- |

j)

IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Kopienas vārdā (40);

| k) | IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) apgabals, kā noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (41); |
| --- | --- |

k)

IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) apgabals, kā noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi (41);

| l) | “SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir atklātās jūras apgabals uz dienvidiem no 10 grādiem uz Z, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (42), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem; |
| --- | --- |

l)

“SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir atklātās jūras apgabals uz dienvidiem no 10 grādiem uz Z, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (42), un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem;

| m) | WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (43); |
| --- | --- |

m)

WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencija) konvencijas apgabals, kā noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā (43);

| n) | “Beringa jūras atklātā jūra” ir atklātās jūras apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums. |
| --- | --- |

n)

“Beringa jūras atklātā jūra” ir atklātās jūras apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums.

II SADAĻA

ES KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

5. pants

Nozvejas limiti un to sadalījums

1.   Nozvejas limiti ES kuģiem ES ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, un šādu nozvejas limitu sadalījums starp dalībvalstīm, kā arī papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir izklāstīti I pielikumā.

2.   ES kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 12. pantā un III pielikumā un Regulā (EK) Nr. 1006/2008 izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus.

3.   Nozvejas limitus tūbīšu zvejai ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā Komisija nosaka saskaņā ar IID pielikuma 6. punktā paredzētajiem noteikumiem.

4.   Moivas nozvejas limitus ICES V un XIV zonas Grenlandes ūdeņos, kas pieejami Savienībai, Komisija nosaka 7,7 % apmērā no moivas KPN, tiklīdz KPN ir noteikta.

5.   Ņemot vērā 2010. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju un ievērojot Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru, Komisija var pārskatīt nozvejas limitus Esmarka mencas krājumam ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā un brētliņas krājumam ES ūdeņos ICES IIa un IV zonā.

6.   Pēc Esmarka mencas krājuma nozvejas limitu pārskatīšanas, ko veic atbilstīgi 5. punktam, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru var pārskatīt nozvejas limitus merlanga krājumiem ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā un pikšas krājumiem ES ūdeņos ICES IIa, III un IV zonā, lai ņemtu vērā rūpniecisko piezveju Esmarka mencas zvejā.

7.   Ņemot vērā 2010. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru var noteikt nozvejas limitus Eiropas anšova krājumam ICES VIII zonā.

6. pants

Zvejai aizliegtās sugas

ES kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis:

| a) | milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos un ūdeņos, kas nav ES ūdeņi; |
| --- | --- |

a)

milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos un ūdeņos, kas nav ES ūdeņi;

| b) | eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos; |
| --- | --- |

b)

eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos;

| c) | parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX un X zonā; |
| --- | --- |

c)

parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX un X zonā;

| d) | cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X zonā, un |
| --- | --- |

d)

cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X zonā, un

| e) | siļķu haizivs (Lamma nasu) starptautiskos ūdeņos. |
| --- | --- |

e)

siļķu haizivs (Lamma nasu) starptautiskos ūdeņos.

7. pants

Īpaši noteikumi par sadalījumu

1.   Šīs regulas I pielikumā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar:

| a) | zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

a)

zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu;

| b) | zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2847/93 21. panta 3. punktu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu; |
| --- | --- |

b)

zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2847/93 21. panta 3. punktu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1006/2008 10. panta 4. punktu;

| c) | papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; |
| --- | --- |

c)

papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu;

| d) | daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; |
| --- | --- |

d)

daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu;

| e) | atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu. |
| --- | --- |

e)

atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu.

2.   Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro tiem krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzības nolūkā veiktā KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem uz kuriem attiecas analītiskā KPN, ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi.

8. pants

Zvejas piepūles limiti

Laikposmā no 2010. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. janvārim zvejas piepūles pasākumus, kas paredzēti:

| a) | IIA pielikumā, piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV, VIa, VIIa, VIId zonā un ES ūdeņos ICES IIa un Vb zonā; |
| --- | --- |

a)

IIA pielikumā, piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā, ICES IIIa zonas daļā, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā, ICES IV, VIa, VIIa, VIId zonā un ES ūdeņos ICES IIa un Vb zonā;

| b) | IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu pārvaldībai ICES VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas jūras līci; |
| --- | --- |

b)

IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu pārvaldībai ICES VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas jūras līci;

| c) | IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībai ICES VIIe zonā; |
| --- | --- |

c)

IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībai ICES VIIe zonā;

| d) | IID pielikumā, piemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā. |
| --- | --- |

d)

IID pielikumā, piemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā.

9. pants

Nozvejas un zvejas piepūles limiti dziļūdens zvejai

1.   Papildus nozvejas limitiem, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1359/2008 (2008. gada 28. novembris), ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (44), ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut dziļūdens sugu īpatņu un Grenlandes paltusu summāros daudzumus, kas pārsniedz 100 kg katrā zvejas reisā, ja vien attiecīgajam kuģim nav dziļjūras dziļūdens zvejas atļaujas, kura izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. pantu.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka zvejas darbības, kuras veic kuģi, kas kuģo ar to karogu un ir reģistrēti to teritorijā, un kuru rezultātā katrā kalendārajā gadā nozvejo un patur uz kuģa vairāk nekā 10 tonnas dziļūdens sugu īpatņu un Grenlandes paltusu, notiek saskaņā ar dziļūdens zvejas atļauju.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka 2010. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniedz 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas un/vai kuros tika nozvejotas Regulas (EK) Nr. 2347/2002 I un II pielikumā minēto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu īpatņu, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas.

10. pants

Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai

1.   Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja:

| a) | nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai |
| --- | --- |

a)

nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta; vai

| b) | nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. |
| --- | --- |

b)

nozveja ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta.

2.   Pat ja dalībvalstij nav kvotu vai ja kvotas vai daļas ir pilnībā apgūtas, atkāpjoties no 1. punkta, var paturēt uz kuģa un izkraut šādas zivis:

| a) | to sugu zivis, kas nav siļķes un makreles, ja:






  i) | tās nozvejotas kopā ar citām sugām ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu; kā arī |
| --- | --- | --- |

a)

to sugu zivis, kas nav siļķes un makreles, ja:

i)

tās nozvejotas kopā ar citām sugām ar tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu; kā arī

| ii) | nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot; |
| --- | --- |

ii)

nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot;

vai

| b) | makreles, ja:






  i) | tās ir nozvejotas kopā ar stavridām vai sardīnēm; |
| --- | --- | --- |

b)

makreles, ja:

i)

tās ir nozvejotas kopā ar stavridām vai sardīnēm;

| ii) | to svars nepārsniedz 10 % no makreļu, stavridu un sardīņu kopējā svara uz kuģa un |
| --- | --- |

ii)

to svars nepārsniedz 10 % no makreļu, stavridu un sardīņu kopējā svara uz kuģa un

| iii) | nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot. |
| --- | --- |

iii)

nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot.

3.   Visus izkrāvumus atskaita no kvotas vai, ja Savienības kvota nav kvotu veidā sadalīta starp dalībvalstīm, no Savienības kvotas, izņemot nozveju, kas gūta saskaņā ar 2. punktu.

4.   Piezveju procentuālo daļu nosaka un piezveju veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu.

11. pants

Dažu zvejas iespēju izmantošanas ierobežojumi

Laikposmā no 2010. gada 1. maija līdz 31. jūlijam ir aizliegts zvejot vai paturēt uz kuģa jebkādus jūras dzīvos organismus, kas nav siļķes, makreles, sardīnes, stavridas, brētliņas, putasu vai argentīnas, apgabalā, kuru ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno šādas koordinātas:

| Punkts | Platums | Garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 52o 27' N | 12o 19' W |
| 2 | 52o 40' N | 12o 30' W |
| 3 | 52o 47' N | 12o 39,600' W |
| 4 | 52o 47' N | 12o 56' W |
| 5 | 52o 13,5' N | 13o 53,830' W |
| 6 | 51o 22' N | 14o 24' W |
| 7 | 51o 22' N | 14o 03' W |
| 8 | 52o 10' N | 13o 25' W |
| 9 | 52o 32' N | 13o 07,500' W |
| 10 | 52o 43' N | 12o 55' W |
| 11 | 52o 43' N | 12o 43' W |
| 12 | 52o 38,800' N | 12o 37' W |
| 13 | 52o 27' N | 12o 23' W |
| 14 | 52o 27' N | 12o 19' W |

Punkts

Platums

Garums

1

52o 27' N

12o 19' W

2

52o 40' N

12o 30' W

3

52o 47' N

12o 39,600' W

4

52o 47' N

12o 56' W

5

52o 13,5' N

13o 53,830' W

6

51o 22' N

14o 24' W

7

51o 22' N

14o 03' W

8

52o 10' N

13o 25' W

9

52o 32' N

13o 07,500' W

10

52o 43' N

12o 55' W

11

52o 43' N

12o 43' W

12

52o 38,800' N

12o 37' W

13

52o 27' N

12o 23' W

14

52o 27' N

12o 19' W

12. pants

Nešķiroti izkrāvumi ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas ES ūdeņos

1.   Kad dalībvalsts nozvejas limiti siļķēm ICES IIIa, IV un VIId zonā un ES ūdeņos ICES IIa zonā ir pilnībā apgūti, kuģiem, kas kuģo ar attiecīgās dalībvalsts karogu, ir reģistrēti Savienībā un darbojas zvejniecībās, kurām piemēro attiecīgos nozvejas limitus, aizliedz izkraut nozvejas, kuras nav šķirotas un kurās ir siļķes.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka piemēro atbilstīgu paraugu ņemšanas programmu, kas ļauj efektīvi uzraudzīt nešķirotus izkrāvumus pa sugām, kas nozvejotas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ES ūdeņos ICES IIa zonā.

3.   Nešķirotas nozvejas, kas gūtas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ES ūdeņos ICES IIa zonā, izkrauj tikai tajās ostās un izkraušanas vietās, kurās īsteno 2. punktā minēto paraugu ņemšanas programmu.

13. pants

Datu nosūtīšana

Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par nozvejas izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus.

II NODAĻA

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos

14. pants

Zvejas atļauja

1.   Maksimālais zvejas atļauju skaits ES kuģiem, kuri zvejo trešās valsts ūdeņos, ir noteikts III pielikumā.

2.   Ja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti III pielikumā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts III pielikumā.

III NODAĻA

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos

1. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals

15. pants

To kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zilās tunzivis

Turpmāk norādīto kuģu maksimālo skaitu ierobežo saskaņā ar IV pielikumu:

| — | ES laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis (Thunnus thynnus), kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, |
| --- | --- |

—

ES laivas zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivas, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis (Thunnus thynnus), kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm,

| — | ES piekrastes amatierzvejas kuģi, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, |
| --- | --- |

—

ES piekrastes amatierzvejas kuģi, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm,

| — | ES kuģi, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm. |
| --- | --- |

—

ES kuģi, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm.

16. pants

Papildu noteikumi ID pielikumā piešķirtajām zilās tunzivs kvotām

Papildus 7. panta 2. punktam Regulā (EK) Nr. 302/2009 laikā no 15. aprīļa līdz 15. maijam Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā ir aizliegts zvejot zilās tunzivis ar riņķvadiem.

17. pants

Zveja atpūtas un sporta nolūkā

Dalībvalstis no ID pielikumā noteiktajām tām piešķirtajām kvotām atvēl noteiktu kvotu zilo tunzivju zvejai atpūtas un sporta nolūkā.

18. pants

Haizivis

1.   Nevienā zvejā nav atļauts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut jūras lapsu (Alopias superciliosus) liemeņa daļu vai visu liemeni.

2.   Ir aizliegts veikt specializētu genus Alopias sugas jūras lapsu zveju.

2. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals

19. pants

Aizliegumi un nozvejas limiti

1.   Specializētā zveja, kurā iegūst V pielikuma A daļā norādīto sugu zivis, minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos ir aizliegta.

2.   Jauna veida zvejai un izpētes zvejai V pielikuma B daļā norādītajos apakšapgabalos piemēro minētajā daļā noteiktos nozvejas un piezvejas limitus.

20. pants

Izpētes zvejai

1.   Zvejas kuģi, kas kuģo ar dalībvalsts karogu, ir reģistrēti dalībvalstī un ir paziņoti CCAMLR saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu, var piedalīties Dissostichus spp. izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.b) rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā.

2.   Attiecībā uz FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu kopējās nozvejas un piezvejas limiti vienā apakšapgabalā un vienā rajonā un nozvejas un piezvejas sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām (SSRU) katrā no tiem ir noteikts V pielikuma B daļā. Zveju katrā SSRU beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto nozvejas limitu, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām.

3.   Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m.

21. pants

Krilu zveja 2010./2011. gada zvejas sezonā

1.   Krilu (Euphausia superba) zveju CCAMLR konvencijas apgabalā 2010./2011. gada zvejas sezonā var veikt tikai tās dalībvalstis, kuras ir CCAMLR komisijas locekles. Ja šāda dalībvalsts plāno zvejot krilu CCAMLR konvencijas apgabalā, tā vēlākais 2010. gada 1. jūnijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a pantu paziņo CCAMLR Sekretariātam un Komisijai:

| a) | par tās plāniem zvejot krilu, ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu; |
| --- | --- |

a)

par tās plāniem zvejot krilu, ziņošanai izmantojot V pielikuma C daļā paredzēto veidlapu;

| b) | par zvejas rīku konfigurāciju, ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto veidlapu. |
| --- | --- |

b)

par zvejas rīku konfigurāciju, ziņošanai izmantojot V pielikuma D daļā paredzēto veidlapu.

2.   Paziņojumā, kas minēts 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā paredzēto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts atļāvusi piedalīties krilu zvejā.

3.   Dalībvalstis, kuras plāno zvejot krilu CCAMLR konvencijas apgabalā, paziņo tikai tos kuģus, kas kuģo ar to karogu un paziņojuma nosūtīšanas laikā ir saņēmuši attiecīgo atļauju.

4.   Dalībvalstīm ir tiesības atļaut piedalīties krilu zvejā kuģim, par ko CCAMLR nav paziņots saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas apstākļu dēļ. Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju un sniedz

| a) | pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi vai aizstājējkuģiem, kā minēts 2. punktā, iekļaujot Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju; |
| --- | --- |

a)

pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi vai aizstājējkuģiem, kā minēts 2. punktā, iekļaujot Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju;

| b) | izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. |
| --- | --- |

b)

izsmeļošu ziņojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas.

5.   Dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā kuģiem, kas ir iekļauti kādā no CCAMLR NNN kuģu sarakstiem.

22. pants

Jebkādas zvejas apturēšana

1.   Pēc tam, kad CCAMLR Sekretariāts ir paziņojis par zvejas apturēšanu IE pielikumā minētās KPN pilnīgas apguves dēļ, dalībvalstis nodrošina, ka visi kuģi, kas kuģo ar tās karogu un zvejo apgabalā, pārvaldības apgabalā, apakšapgabalā, rajonā, SSRU vai citā pārvaldes vienībā, uz ko attiecas paziņojums par zvejas apturēšanu, līdz paziņojumā noteiktajai dienai un laikam izņemtu zvejas rīkus no ūdens.

2.   Kad kuģis saņem tādu paziņojumu, tas nedrīkst izlikt papildu āķu jedas 24 stundas pēc paziņotās dienas un datuma. Ja tādu paziņojumu saņem ātrāk nekā 24 stundas pirms paredzētās zvejas izbeigšanas dienas un laika, papildu āķu jedas vairs nedrīkst izlikt no paziņojuma saņemšanas brīža.

3.   Ja 1. punktā minēto zveju liek apturēt, visi kuģi iziet no zvejas apgabala, tiklīdz visi zvejas rīki ir izcelti no ūdens.

4.   Ja kuģis līdz paziņotajai zvejas apturēšanas dienai un laikam nevar izcelt no ūdens visus zvejas rīkus tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar

| a) | kuģa un apkalpes drošību; |
| --- | --- |

a)

kuģa un apkalpes drošību;

| b) | ierobežojumiem, ko rada nelabvēlīgi laika apstākļi; |
| --- | --- |

b)

ierobežojumiem, ko rada nelabvēlīgi laika apstākļi;

| c) | jūras apledojumu vai |
| --- | --- |

c)

jūras apledojumu vai

| d) | vajadzību aizsargāt Antarktikas jūras vidi, |
| --- | --- |

d)

vajadzību aizsargāt Antarktikas jūras vidi,

kuģis paziņo tā karoga dalībvalstij par konkrētajiem apstākļiem. Dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju. Tomēr kuģis veic visu iespējamo, lai pēc iespējas drīzāk izceltu visus zvejas rīkus no ūdens.

5.   Ja piemēro 4. punktu, dalībvalstis izpēta kuģa darbības un saskaņā ar vietēji piemērotām procedūrām ziņo CCAMLR Sekretariātam un Komisijai par saviem secinājumiem, vēlākais līdz nākamajai CCAMLR sanāksmei. Nobeiguma ziņojumā izvērtē, vai kuģis ir veicis visu iespējamo, lai izceltu no ūdens visus savus zvejas rīkus

| a) | līdz paziņotajai zvejas izbeigšanas dienai un laikam; kā arī |
| --- | --- |

a)

līdz paziņotajai zvejas izbeigšanas dienai un laikam; kā arī

| b) | pēc iespējas drīz pēc 4. punktā minētās paziņošanas. |
| --- | --- |

b)

pēc iespējas drīz pēc 4. punktā minētās paziņošanas.

6.   Ja kuģis no apgabala, kurā apturēta zveja, neiziet uzreiz pēc tam, kad visi zvejas rīki ir izcelti no ūdens, karoga dalībvalsts nodrošina, ka par to ir informēts CCAMLR Sekretariāts un Komisija.

3. iedaļa

IOTC apgabals

23. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC apgabalā

1.   Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo tropiskās tunzivis IOTC apgabalā, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta kā bruto tilpība (GT), ir noteikta VI pielikuma 1. punktā.

2.   Maksimālais ES kuģu skaits, kuri zvejo zobenzivis (Xiphias gladius) un garspuru tunzivis (Thunnus alalunga) IOTC apgabalā, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta GT, ir noteikta VI pielikuma 2. punktā.

3.   Dalībvalstis var mainīt 1. un 2. punktā minēto kuģu skaitu, kas izmanto konkrēta veida zvejas rīkus, ja tās spēj pierādīt Komisijai, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle.

4.   Dalībvalstis nodrošina to, ka gadījumā, ja ir ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu to flotei, nododamie kuģi ir iekļauti IOTC kuģu reģistrā vai kādas citas reģionālas tunzivju zvejniecības organizācijas reģistrā. Zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija iekļāvusi to kuģu sarakstā, kas iesaistīti nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā (NNN kuģi).

5.   Lai ņemtu vērā IOTC iesniegto attīstības plānu īstenošanu, šajā pantā paredzētos zvejas kapacitātes limitus dalībvalstis drīkst palielināt tikai minētajos attīstības plānos noteikto limitu robežās.

4. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals

24. pants

Pelaģiskā zveja – kapacitātes limits

Dalībvalstis, kas 2007., 2008. un 2009. gadā aktīvi veica pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, ierobežo to kuģu kopējo GT, kuri kuģo ar to karogu un 2010. gadā zvejo no pelaģiskiem krājumiem, līdz kopējai bruto tilpībai 78 610 GT SPRFMO konvencijas apgabalā tā, lai nodrošinātu pelaģisko zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu Klusā okeāna dienvidu daļā.

25. pants

Pelaģiskā zveja – nozvejas limiti

1.   Tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības SPRFMO konvencijas apgabalā, kā minēts 24. pantā, var zvejot pelaģiskos krājumus šajā apgabalā saskaņā ar IJ pielikumā minētajiem nozvejas limitiem.

2.   Dalībvalstis reizi mēnesī paziņo Komisijai to kuģu nosaukumus un raksturlielumus, tostarp GT, kas iesaistīti šajā pantā minētajā zvejā.

3.   Lai uzraudzītu šajā pantā minēto zveju, dalībvalstis nosūta Komisijai, lai pēc tam to nosūtītu SPRFMO Pagaidu sekretariātam, ziņojumus no kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS), mēneša nozvejas ziņojumus un attiecīgā gadījumā – datus par kuģu ienākšanu ostās vēlākais līdz nākamā mēneša piecpadsmitajam datumam.

26. pants

Grunts zveja

Dalībvalstis ierobežo grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā tā, lai zvejas kuģu skaits un citi rādītāji, kas atspoguļo nozvejas apjomu, zvejas piepūli un zvejas kapacitāti, nepārsniegtu gada vidējos rādītājus laikposmā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un atļauj grunts zveju veikt tikai tajās SPRFMO konvencijas apgabala daļās, kurās grunts zveja ir veikta iepriekšējā zvejas sezonā.

5. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals

27. pants

Zveja ar riņķvadiem

1.   Kuģiem ir aizliegts ar riņķvadiem zvejot dzeltenspuru tunzivis (Thunnus albacares), lielacu tunzivis (Thunnus obesus) un svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis):

| a) | no 2010. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2010. gada 10. novembra līdz 2011. gada 18. janvārim apgabalā, ko ierobežo:






  — | Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, |
| --- | --- | --- |

a)

no 2010. gada 29. jūlija līdz 28. septembrim vai no 2010. gada 10. novembra līdz 2011. gada 18. janvārim apgabalā, ko ierobežo:

—

Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija,

| — | 150° rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

150° rietumu garuma meridiāns,

| — | 40° ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

40° ziemeļu platuma paralēle,

| — | 40° dienvidu platuma paralēle. |
| --- | --- |

—

40° dienvidu platuma paralēle.

| b) | no 2010. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko ierobežo:






  — | 94° rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- | --- |

b)

no 2010. gada 29. septembra līdz 29. oktobrim apgabalā, ko ierobežo:

—

94° rietumu garuma meridiāns,

| — | 110° rietumu garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

110° rietumu garuma meridiāns,

| — | 3° ziemeļu platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

3° ziemeļu platuma paralēle,

| — | 5° dienvidu platuma paralēle. |
| --- | --- |

—

5° dienvidu platuma paralēle.

2.   Attiecīgās dalībvalstis līdz 2010. gada 1. aprīlim paziņo Komisijai, kuru no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem zvejas lieguma laikposmiem tās izvēlējušās. Izvēlētajā laikposmā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, noteiktajā apgabalā pārtrauc zveju ar riņķvadiem.

3.   Uz kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo tunzivis IATTC pārvaldības apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, svītrainās tunzivis un lielacu tunzivis, izņemot zivis, kas uzskatāmas par neatbilstīgām lietošanai pārtikā citu iemeslu, nevis izmēra dēļ. Vienīgais izņēmums ir pēdējais zvejas rīku iemetiens zvejas reisā, ja vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis.

6. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

28. pants

Pasākumi dziļūdens haizivju aizsardzībai

Šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta: raju dzimta (Rajidae), dzelkņu haizivs (Squalus acanthiasgludā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi), īsastes laternhaizivs(Etmopterus brachyurus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps), gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus), kaķhaizivs (Apristurus manis), samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus) un Selachimorpha apakškārtas dziļjūras haizivis.

7. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals

29. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs zvejas piepūles limiti

Dalībvalstis nodrošina to, ka lielacu tunzivs (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), svītrainās tunzivs (Katsuwonus pelamis) un garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) kopējā zvejas piepūle WCPFC konvencijas apgabalā nepārsniedz zvejas piepūli, kas paredzēta zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos, kuri noslēgti starp Savienību un attiecīgā reģiona piekrastes valstīm.

30. pants

Slēgtais apgabals zvejai ar ZPI

1.   Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadiem un izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI), no 2010. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2010. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts veikt zvejas darbības WCPFC konvencijas apgabala daļā starp 20°N un 20°S. Šajā laikposmā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā kuģi, kas zvejo ar riņķvadiem, var iesaistīties zvejas darbībās tikai tad, ja uz tiem atrodas novērotājs, kas uzrauga, lai kuģis nekādā gadījumā

| a) | neizmanto ZPI vai līdzvērtīgu elektronisku ierīci; |
| --- | --- |

a)

neizmanto ZPI vai līdzvērtīgu elektronisku ierīci;

| b) | nezvejo zivju barus, izmantojot ZPI. |
| --- | --- |

b)

nezvejo zivju barus, izmantojot ZPI.

2.   Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadiem zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis.

3.   Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm; |
| --- | --- |

a)

zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģī nav pietiekami daudz vietas visām zivīm;

| b) | ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar zivju izmēru, vai |
| --- | --- |

b)

ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar zivju izmēru, vai

| c) | ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība. |
| --- | --- |

c)

ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība.

31. pants

To kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivis

Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° S, ir norādīts VII pielikumā.

8. iedaļa

Beringa Jūra

32. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātā jūrā

Mintaja (Theragra chalcogramma) zveja Beringa jūras atklātajā jūrā ir aizliegta.

III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS ES ŪDEŅOS

33. pants

Nozvejas limiti

Zvejas kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Fēru salās, ir atļauts zvejot ES ūdeņos, ievērojot nozvejas limitus, kuri izklāstīti I pielikumā, un nosacījumus, kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 1006/2008 III nodaļā un šajā sadaļā.

34. pants

Zvejas atļauja

1.   Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo ES ūdeņos, ir noteikts VIII pielikumā.

2.   Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas limiti, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta.

35. pants

Zvejai aizliegtās sugas

Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis:

| a) | milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos; |
| --- | --- |

a)

milzu haizivs (Cetorhinus maximus) un baltā haizivs (Carcharodon carcharias) visos ES ūdeņos;

| b) | eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos; |
| --- | --- |

b)

eņģeļhaizivs (Squatina squatina) visos ES ūdeņos;

| c) | parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX un X zonā; |
| --- | --- |

c)

parastā raja (Dipturus batis) ES ūdeņos ICES IIa, III, IV, VI, VII, VIII, IX un X zonā;

| d) | cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X zonā. |
| --- | --- |

d)

cirtainā raja (Raja undulata) un baltā raja (Rostroraja alba) ES ūdeņos ICES VI, VII, VIII, IX un X zonā.

IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

36. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1359/2008

Regulas (EK) Nr. 1359/2008 pielikuma 2. daļā ierakstu par strupdeguna garasti ICES III apakšapgabalā Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, aizstāj ar šādu ierakstu:

| “Suga: | Strupdeguna garaste

  Coryphaernoides rupestris | Zona: | III (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (45)

  (RNG/03-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Gads | 2009 | 2010 | |
| Dānija | 804 | 804 |
| Vācija | 5 | 5 |
| Zviedrija | 41 | 41 |
| EK | 850 | 850 |

“Suga:

Strupdeguna garaste

Coryphaernoides rupestris

Zona:

III (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) (45)

(RNG/03-)

Gads

2009

2010

Dānija

804

804

Vācija

5

5

Zviedrija

41

41

EK

850

850

37. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 754/2009

Regulas (EK) Nr. 754/2009 1. pantam pievieno šādus punktus:

| “c) | kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Apvienotās Karalistes karogu un kura minēta 2009. gada 18. jūnija Apvienotās Karalistes pieteikumā un kura uz rietumiem no Skotijas, it īpaši Minčā (Minch) (ICES statistikas taisnstūri 42 E3, 42 E4, 43 E3, 43 E4, 44 E3, 44 E4, 45 E3) zvejo Norvēģijas omārus, izmantojot grunts traļus un vadus, kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un mazāks par 100 mm; |
| --- | --- |

“c)

kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Apvienotās Karalistes karogu un kura minēta 2009. gada 18. jūnija Apvienotās Karalistes pieteikumā un kura uz rietumiem no Skotijas, it īpaši Minčā (Minch) (ICES statistikas taisnstūri 42 E3, 42 E4, 43 E3, 43 E4, 44 E3, 44 E4, 45 E3) zvejo Norvēģijas omārus, izmantojot grunts traļus un vadus, kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un mazāks par 100 mm;

Minch

ICES

| d) | kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Apvienotās Karalistes karogu un kura minēta 2009. gada 18. jūnija Apvienotās Karalistes pieteikumā un kura uz rietumiem, it īpaši Fērtofklaidā (Firth of Clyde) (ICES statistikas taisnstūri 39 E5 un 40 E5) zvejo Norvēģijas omārus, izmantojot grunts traļus un vadus, kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un mazāks par 100 mm; |
| --- | --- |

d)

kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Apvienotās Karalistes karogu un kura minēta 2009. gada 18. jūnija Apvienotās Karalistes pieteikumā un kura uz rietumiem, it īpaši Fērtofklaidā (Firth of Clyde) (ICES statistikas taisnstūri 39 E5 un 40 E5) zvejo Norvēģijas omārus, izmantojot grunts traļus un vadus, kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks un mazāks par 100 mm;

Firth of Clyde

ICES

| e) | kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Polijas karogu un kura minēta Polijas 2009. gada 24. aprīļa pieteikumā, kas pabeigts ar saraksti 2009. gada 11. jūlijā, un kuras mērķis ir Ziemeļjūrā un ICES IIa zonas ES ūdeņos zvejot saidu, izmantojot grunts traļus ar linuma acs izmēru 100 mm vai lielāku ar pilna laika novērotāju izvietošanu.”. |
| --- | --- |

e)

kuģu grupa, kuras kuģi peld ar Polijas karogu un kura minēta Polijas 2009. gada 24. aprīļa pieteikumā, kas pabeigts ar saraksti 2009. gada 11. jūlijā, un kuras mērķis ir Ziemeļjūrā un ICES IIa zonas ES ūdeņos zvejot saidu, izmantojot grunts traļus ar linuma acs izmēru 100 mm vai lielāku ar pilna laika novērotāju izvietošanu.”.

ICES

38. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1226/2009

Padomes Regulas (EK) Nr. 1226/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko 2010. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Baltijas jūrā (46), 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

46

“2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”), kas darbojas Baltijas jūrā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, kas notiek tikai zinātnisku pētījumu vajadzībām un ko veic ar tās dalībvalsts atļauju, ar kuru attiecīgais kuģis kuģo, un šīs valsts vārdā, un par ko iepriekš informēta Komisija un dalībvalstis, kuru ūdeņos veic šos pētījumus. Dalībvalstis, kas veic zvejas darbības zinātnisku pētījumu vajadzībām, informē Komisiju, dalībvalstis, kuru ūdeņos veic šos pētījumus, ICES un ZZTEK par visu nozveju, kas gūta šādās zvejas darbībās.

3.   Šā panta 2. punktu nepiemēro zvejas darbībām, ko veic kuģi, kuri piedalās ierosmēs attiecībā uz pilnībā dokumentētām zvejniecībām, ja šādām zvejniecībām ir piešķirtas papildu kvotas.”

39. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1287/2009

Padomes Regulas (EK) Nr. 1287/2009 (2009. gada 27. novembris), ar ko 2010. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Melnajā jūrā (47), 2. pantu aizstāj ar šādu pantu:

47

“2. pants

Darbības joma

1.   Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”), kas darbojas Melnajā jūrā.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, šo regulu nepiemēro zvejas darbībām, kas notiek tikai zinātnisku pētījumu vajadzībām un ko veic ar tās dalībvalsts atļauju, ar kuru attiecīgais kuģis kuģo, un šīs valsts vārdā, un par ko iepriekš informēta Komisija un dalībvalstis, kuru ūdeņos veic šos pētījumus. Dalībvalstis, kas veic zvejas darbības zinātnisku pētījumu vajadzībām, informē Komisiju, dalībvalstis, kuru ūdeņos veic šos pētījumus, ICES un ZZTEK par visu nozveju, kas gūta šādās zvejas darbībās.

3.   Šā panta 2. punktu nepiemēro zvejas darbībām, ko veic kuģi, kuri piedalās ierosmēs attiecībā uz pilnībā dokumentētām zvejniecībām, ja šādām zvejniecībām ir piešķirtas papildu kvotas.”

40. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2010. gada 1. janvāra.

Ja zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteiktas laikposmiem, kas sākas pirms 2010. gada 1. janvāra, II sadaļas III nodaļas 2. iedaļu un IE un V pielikumu attiecīgi piemēro no to laikposmu sākuma, kuriem šīs zvejas iespējas noteiktas.

CCAMLR

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2010. gada 14. janvāris

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M. A. MORATINOS

---

(1)  OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.

1

(2)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

2

(3)  OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.

4

(5)  OV L 65, 7.3.2006., 1. lpp.

5

(6)  OV L 122, 11.5.2007., 7. lpp.

6

(7)  OV L 157, 19.6.2007., 1. lpp.

7

(8)  OV L 344, 20.12.2008., 6. lpp.

8

(9)  OV L 96, 15.4.2009., 1. lpp.

9

(10)  OV L 214, 19.8.2009., 16. lpp.

10

(11)  OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp.

11

(12)  OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp.

12

(13)  OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp.

13

(14)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

14

(15)  OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp.

15

(16)  OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp.

16

(17)  OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp.

17

(18)  OV L 289, 7.11.2003., 1. lpp.

18

(19)  OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp.

19

(20)  OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.

20

(21)  OV L 340, 23.12.2005., 3. lpp.

21

(22)  OV L 409, 30.12.2006., 1. lpp.

22

(23)  OV L 36, 8.2.2007., 6. lpp.

23

(24)  OV L 123, 12.5.2007., 3. lpp.

24

(25)  OV L 318, 5.12.2007., 1. lpp.

25

(26)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

26

(27)  OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.

27

(28)  OV L 295, 4.11.2008., 3. lpp.

28

(29)  OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.

29

(30)  OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.

30

(31)  OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.

31

(32)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

32

(33)  Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Norvēģijas Karalisti (OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp.).

33

(34)  Nolīgums par zvejniecību starp Eiropas Ekonomikas kopienu no vienas puses un Dānijas valdību un Farēru salu autonomijas valdību no otras puses (OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp.).

34

(35)  Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes Autonomijas valdību, no otras puses (OV L 172, 30.6.2007., 4. lpp.) un Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts minētajā nolīgumā (OV L 172, 30.6.2007., 9. lpp.).

35

(36)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

36

(37)  OV L 151, 11.6.2008., 5. lpp.

37

(38)  Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2002/738/EK (OV L 234, 31.8.2002., 39. lpp.).

38

(39)  Eiropas Kopiena pievienojās ar Padomes Lēmumu 86/238/EEK (OV L 162, 18.6.1986., 33. lpp.).

39

(40)  Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2006/539/EK (OV L 224, 16.8.2006., 22. lpp.).

40

(41)  Eiropas Kopiena pievienojās ar Padomes Lēmumu 95/399/EK (OV L 236, 5.10.1995., 24. lpp.).

41

(42)  Noslēgta ar Padomes Lēmumu 2008/780/EK (OV L 268, 9.10.2008., 27. lpp.).

42

(43)  Eiropas Kopiena pievienojās ar Padomes Lēmumu 2005/75/EK (OV L 32, 4.2.2005., 1. lpp.).

43

(44)  OV L 352, 31.12.2008., 1. lpp.

44

(45)  ICES IIIa zonā strupdeguna garastes specializēto zveju neveic, kamēr nav noslēgušās Eiropas Savienības un Norvēģijas sarunas.”

45

(46)  OV L 330, 16.12.2009., 1. lpp.

46

(47)  OV L 347, 24.12.2009., 1. lpp.

47

---

I PIELIKUMS

NOZVEJAS LIMITI, KAS PIEMĒROJAMI ES KUĢIEM APGABALOS, KUROS NOTEIKTI NOZVEJAS LIMITI, UN TREŠO VALSTU KUĢIEM ES ŪDEŅOS, PA SUGĀM UN APGABALIEM (DZĪVSVARA TONNĀS, JA NAV NORĀDĪTS CITĀDI)

Šīs regulas 5. panta īstenošanas vajadzībām visus šajā pielikumā paredzētos nozvejas limitus uzskata par kvotām, un tāpēc uz tiem attiecas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pantā paredzētie noteikumi.

Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi.

Katra apgabala zivju krājumi nosaukti alfabētiskā secībā, pirmo norādot sugas nosaukumu latīņu valodā. Šīs regulas īstenošanas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem.

| Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Vispārpieņemtais nosaukums |
| --- | --- | --- |
| Amblyraja radiata | RJR | Ērkšķu raja |
| Ammodytes spp. | SAN | Tūbītes |
| Argentina silus | ARU | Ziemeļatlantijas argentīna |
| Beryx spp. | ALF | Beriksas |
| Brosme brosme | USK | Brosme |
| Centrophorus squamosus | GUQ | Pelēkā īsraga haizivs |
| Centroscymnus coelolepis | CYO | Baltacu haizivs |
| Chaceon (Geryon) quinquedens | CRR | Sarkanie dziļūdens krabji |
| Champsocephalus gunnari | ANI | Antarktikas leduszivs |
| Chionoecetes spp. | PCR | Karaliskie krabji |
| Clupea harengus | HER | Siļķe |
| Coryphaenoides rupestris | RNG | Strupdeguna garaste |
| Dalatias licha | SCK | Melnā haizivs |
| Deania calcea | DCA | Gardeguna spurainā haizivs |
| Dipturus batis | RJB | Parastā raja |
| Dissostichus eleginoides | TOP | Patagonijas ilkņzivs |
| Engraulis encrasicolus | ANE | Eiropas anšovs |
| Etmopterus princeps | ETR | Lielā laternhaizivs |
| Etmopterus pusillus | ETP | Gludā laternhaizivs |
| Euphausia superba | KRI | Krils |
| Gadus morhua | COD | Menca |
| Galeorhinus galeus | GAG | Bara haizivs |
| Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Sarkanā plekste |
| Hippoglossoides platessoides | PLA | Rietumatlantijas plekste |
| Hippoglossus hippoglossus | HAL | Atlantijas paltuss |
| Hoplostethus atlanticus | ORY | Atlantijas lielgalvis |
| Illex illecebrosus | SQI | Īsspuru kalmārs |
| Lamna nasus | POR | Siļķu haizivs |
| Lepidonotothen squamifrons | NOS | Pelēkā nototēnija |
| Lepidorhombus spp. | LEZ | Megrimi |
| Leucoraja circularis | RJI | Smilšu raja |
| Leucoraja fullonica | RJF | Šagrēnādas raja |
| Leucoraja naevus | RJN | Dzegužraja |
| Limanda ferruginea | YEL | Dzeltenastes plekste |
| Limanda limanda | DAB | Limanda |
| Lophiidae | ANF | Jūrasvelnu dzimtas zivis |
| Macrourus spp. | GRV | Makrūrzivis |
| Makaira nigricans | BUM | Atlantijas zilais marlīns |
| Mallotus villosus | CAP | Moiva |
| Martialia hyadesi | SQS | Kalmārs |
| Melanogrammus aeglefinus | HAD | Pikša |
| Merlangius merlangus | WHG | Merlangs |
| Merluccius merluccius | HKE | Heks |
| Micromesistius poutassou | WHB | Putasu |
| Microstomus kitt | LEM | Mazmutes plekste |
| Molva dypterygia | BLI | Zilā jūras līdaka |
| Molva molva | LIN | Jūras līdaka |
| Nephrops norvegicus | NEP | Norvēģijas omārs |
| Pandalus borealis | PRA | Ziemeļu garnele |
| Paralomis spp. | PAI | Krabji |
| Penaeus spp. | PEN | Penaeus garneles |
| Platichthys flesus | FLE | Plekste |
| Pleuronectes platessa | PLE | Jūras zeltplekste |
| Pleuronectiformes | FLX | Plekstveidīgās zivis |
| Pollachius pollachius | POL | Pollaks |
| Pollachius virens | POK | Saida |
| Psetta maxima | TUR | Akmeņplekste |
| Raja brachyura | RJH | Blondā raja |
| Raja clavata | RJC | Dzeloņainā raja |
| Raja (Dipturus) nidarosiensis | JAD | Norvēģijas raja |
| Raja microocellata | RJE | Sīkacu raja |
| Raja montagui | RJM | Plankumainā raja |
| Raja undulata | RJA | Cirtainā raja |
| Rajiformes - Rajidae | SRX-RAJ | Rajveidīgās - Raju dzimtas zivis |
| Reinhardtius hippoglossoides | GHL | Grenlandes paltuss |
| Rostroraja alba | RJA | Baltā raja |
| Scomber scombrus | MAC | Makrele |
| Scophthalmus rhombus | BLL | Gludais rombs |
| Sebastes spp. | RED | Sarkanasari |
| Solea solea | SOL | Parastā jūrasmēle |
| Soleidae | SOX | Jūrasmēles |
| Sprattus sprattus | SPR | Brētliņa |
| Squalus acanthias | DGS | Dzelkņu haizivs |
| Tetrapturus albidus | WHM | Baltais marlīns |
| Thunnus maccoyii | SBF | Dienvidu tunzivs |
| Thunnus obesus | BET | Lielacu tunzivs |
| Thunnus thynnus | BFT | Zilā tunzivs |
| Trachurus spp. | JAX | Stavridas |
| Trisopterus esmarkii | NOP | Esmarka menca |
| Urophycis tenuis | HKW | Baltā Amerikas jūrasvēdzele |
| Xiphias gladius | SWO | Zobenzivs |

Zinātniskais nosaukums

Trīsburtu kods

Vispārpieņemtais nosaukums

Amblyraja radiata

RJR

Ērkšķu raja

Ammodytes spp.

SAN

Tūbītes

Argentina silus

ARU

Ziemeļatlantijas argentīna

Beryx spp.

ALF

Beriksas

Brosme brosme

USK

Brosme

Centrophorus squamosus

GUQ

Pelēkā īsraga haizivs

Centroscymnus coelolepis

CYO

Baltacu haizivs

Chaceon (Geryon) quinquedens

CRR

Sarkanie dziļūdens krabji

Champsocephalus gunnari

ANI

Antarktikas leduszivs

Chionoecetes spp.

PCR

Karaliskie krabji

Clupea harengus

HER

Siļķe

Coryphaenoides rupestris

RNG

Strupdeguna garaste

Dalatias licha

SCK

Melnā haizivs

Deania calcea

DCA

Gardeguna spurainā haizivs

Dipturus batis

RJB

Parastā raja

Dissostichus eleginoides

TOP

Patagonijas ilkņzivs

Engraulis encrasicolus

ANE

Eiropas anšovs

Etmopterus princeps

ETR

Lielā laternhaizivs

Etmopterus pusillus

ETP

Gludā laternhaizivs

Euphausia superba

KRI

Krils

Gadus morhua

COD

Menca

Galeorhinus galeus

GAG

Bara haizivs

Glyptocephalus cynoglossus

WIT

Sarkanā plekste

Hippoglossoides platessoides

PLA

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossus hippoglossus

HAL

Atlantijas paltuss

Hoplostethus atlanticus

ORY

Atlantijas lielgalvis

Illex illecebrosus

SQI

Īsspuru kalmārs

Lamna nasus

POR

Siļķu haizivs

Lepidonotothen squamifrons

NOS

Pelēkā nototēnija

Lepidorhombus spp.

LEZ

Megrimi

Leucoraja circularis

RJI

Smilšu raja

Leucoraja fullonica

RJF

Šagrēnādas raja

Leucoraja naevus

RJN

Dzegužraja

Limanda ferruginea

YEL

Dzeltenastes plekste

Limanda limanda

DAB

Limanda

Lophiidae

ANF

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Macrourus spp.

GRV

Makrūrzivis

Makaira nigricans

BUM

Atlantijas zilais marlīns

Mallotus villosus

CAP

Moiva

Martialia hyadesi

SQS

Kalmārs

Melanogrammus aeglefinus

HAD

Pikša

Merlangius merlangus

WHG

Merlangs

Merluccius merluccius

HKE

Heks

Micromesistius poutassou

WHB

Putasu

Microstomus kitt

LEM

Mazmutes plekste

Molva dypterygia

BLI

Zilā jūras līdaka

Molva molva

LIN

Jūras līdaka

Nephrops norvegicus

NEP

Norvēģijas omārs

Pandalus borealis

PRA

Ziemeļu garnele

Paralomis spp.

PAI

Krabji

Penaeus spp.

PEN

Penaeus garneles

Platichthys flesus

FLE

Plekste

Pleuronectes platessa

PLE

Jūras zeltplekste

Pleuronectiformes

FLX

Plekstveidīgās zivis

Pollachius pollachius

POL

Pollaks

Pollachius virens

POK

Saida

Psetta maxima

TUR

Akmeņplekste

Raja brachyura

RJH

Blondā raja

Raja clavata

RJC

Dzeloņainā raja

Raja (Dipturus) nidarosiensis

JAD

Norvēģijas raja

Raja microocellata

RJE

Sīkacu raja

Raja montagui

RJM

Plankumainā raja

Raja undulata

RJA

Cirtainā raja

Rajiformes - Rajidae

SRX-RAJ

Rajveidīgās - Raju dzimtas zivis

Reinhardtius hippoglossoides

GHL

Grenlandes paltuss

Rostroraja alba

RJA

Baltā raja

Scomber scombrus

MAC

Makrele

Scophthalmus rhombus

BLL

Gludais rombs

Sebastes spp.

RED

Sarkanasari

Solea solea

SOL

Parastā jūrasmēle

Soleidae

SOX

Jūrasmēles

Sprattus sprattus

SPR

Brētliņa

Squalus acanthias

DGS

Dzelkņu haizivs

Tetrapturus albidus

WHM

Baltais marlīns

Thunnus maccoyii

SBF

Dienvidu tunzivs

Thunnus obesus

BET

Lielacu tunzivs

Thunnus thynnus

BFT

Zilā tunzivs

Trachurus spp.

JAX

Stavridas

Trisopterus esmarkii

NOP

Esmarka menca

Urophycis tenuis

HKW

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Xiphias gladius

SWO

Zobenzivs

Turpmākā tabula, kurā norādīti atbilstošie vispārpieņemtie nosaukumi un nosaukumi latīņu valodā, pievienota tikai skaidrojošos nolūkos.

| Akmeņplekste | TUR | Psetta maxima |
| --- | --- | --- |
| Antarktikas leduszivs | ANI | Champsocephalus gunnari |
| Atlantijas lielgalvis | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Atlantijas paltuss | HAL | Hippoglossus hippoglossus |
| Atlantijas zilais marlīns | BUM | Makaira nigricans |
| Baltacu haizivs | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Baltā Amerikas jūrasvēdzele | HKW | Urophycis tenuis |
| Baltā raja | RJA | Rostroraja alba |
| Baltais marlīns | WHM | Tetrapturus albidus |
| Bara haizivs | GAG | Galeorhinus galeus |
| Beriksas | ALF | Beryx spp. |
| Blondā raja | RJH | Raja brachyura |
| Brētliņa | SPR | Sprattus sprattus |
| Brosme | USK | Brosme brosme |
| Cirtainā raja | RJA | Raja undulata |
| Dienvidu tunzivs | SBF | Thunnus maccoyii |
| Dzegužraja | RJN | Leucoraja naevus |
| Dzelkņu haizivs | DGS | Squalus acanthias |
| Dzeloņainā raja | RJC | Raja clavata |
| Dzeltenastes plekste | YEL | Limanda ferruginea |
| Eiropas anšovs | ANE | Engraulis encrasicolus |
| Esmarka menca | NOP | Trisopterus esmarkii |
| Ērkšķu raja | RJR | Amblyraja radiata |
| Gardeguna spurainā haizivs | DCA | Deania calcea |
| Gludā laternhaizivs | ETP | Etmopterus pusillus |
| Gludais rombs | BLL | Scophthalmus rhombus |
| Grenlandes paltuss | GHL | Reinhardtius hippoglossoides |
| Heks | HKE | Merluccius merluccius |
| Īsspuru kalmārs | SQI | Illex illecebrosus |
| Jūras līdaka | LIN | Molva molva |
| Jūrasmēles | SOX | Soleidae. |
| Jūrasvelnu dzimtas zivis | ANF | Lophiidae |
| Jūras zeltplekste | PLE | Pleuronectes platessa |
| Kalmārs | SQS | Martialia hyadesi |
| Karaliskie krabji | PCR | Chionoecetes spp. |
| Krabji | PAI | Paralomis spp. |
| Krils | KRI | Euphausia superba |
| Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus |
| Lielā laternhaizivs | ETR | Etmopterus princeps |
| Limanda | DAB | Limanda limanda |
| Makrele | MAC | Scomber scombrus |
| Makrūrzivis | GRV | Macrourus spp. |
| Mazmutes plekste | LEM | Microstomus kitt |
| Megrimi | LEZ | Lepidorhombus spp. |
| Melnā haizivs | SCK | Dalatias licha |
| Menca | COD | Gadus morhua |
| Merlangs | WHG | Merlangius merlangus |
| Moiva | CAP | Mallotus villosus |
| Norvēģijas omārs | NEP | Nephrops norvegicus |
| Norvēģijas raja | JAD | Raja (Dipturus) nidarosiensis |
| Parastā jūrasmēle | SOL | Solea solea |
| Parastā raja | RJB | Dipturus batis |
| Patagonijas ilkņzivs | TOP | Dissostichus eleginoides |
| Pelēkā īsraga haizivs | GUQ | Centrophorus squamosus |
| Pelēkā nototēnija | NOS | Lepidonotothen squamifrons |
| Penaeus garneles | PEN | Penaeus spp. |
| Pikša | HAD | Melanogrammus aeglefinus |
| Plankumainā raja | RJM | Raja montagui |
| Plekste | FLE | Platichthys flesus |
| Plekstveidīgās zivis | FLX | Pleuronectiformes |
| Pollaks | POL | Pollachius pollachius |
| Putasu | WHB | Micromesistius poutassou |
| Rajveidīgās - Raju dzimtas zivis | SRX-RAJ | Rajiformes - Rajidae |
| Rietumatlantijas plekste | PLA | Hippoglossoides platessoides |
| Saida | POK | Pollachius virens |
| Sarkanasari | RED | Sebastes spp. |
| Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus |
| Sarkanie dziļūdens krabji | CRR | Chaceon (Geryon) quinquedens |
| Siļķe | HER | Clupea harengus |
| Siļķu haizivs | POR | Lamna nasus |
| Sīkacu raja | RJE | Raja microocellata |
| Smilšu raja | RJI | Leucoraja circularis |
| Stavridas | JAX | Trachurus spp. |
| Strupdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Šagrēnādas raja | RJF | Leucoraja fullonica |
| Tūbītes | SAN | Ammodytes spp. |
| Ziemeļatlantijas argentīna | ARU | Argentina silus |
| Ziemeļu garnele | PRA | Pandalus borealis |
| Zilā jūras līdaka | BLI | Molva dypterygia |
| Zilā tunzivs | BFT | Thunnus thynnus |
| Zobenzivs | SWO | Xiphias gladius |

Akmeņplekste

TUR

Psetta maxima

Antarktikas leduszivs

ANI

Champsocephalus gunnari

Atlantijas lielgalvis

ORY

Hoplostethus atlanticus

Atlantijas paltuss

HAL

Hippoglossus hippoglossus

Atlantijas zilais marlīns

BUM

Makaira nigricans

Baltacu haizivs

CYO

Centroscymnus coelolepis

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

HKW

Urophycis tenuis

Baltā raja

RJA

Rostroraja alba

Baltais marlīns

WHM

Tetrapturus albidus

Bara haizivs

GAG

Galeorhinus galeus

Beriksas

ALF

Beryx spp.

Blondā raja

RJH

Raja brachyura

Brētliņa

SPR

Sprattus sprattus

Brosme

USK

Brosme brosme

Cirtainā raja

RJA

Raja undulata

Dienvidu tunzivs

SBF

Thunnus maccoyii

Dzegužraja

RJN

Leucoraja naevus

Dzelkņu haizivs

DGS

Squalus acanthias

Dzeloņainā raja

RJC

Raja clavata

Dzeltenastes plekste

YEL

Limanda ferruginea

Eiropas anšovs

ANE

Engraulis encrasicolus

Esmarka menca

NOP

Trisopterus esmarkii

Ērkšķu raja

RJR

Amblyraja radiata

Gardeguna spurainā haizivs

DCA

Deania calcea

Gludā laternhaizivs

ETP

Etmopterus pusillus

Gludais rombs

BLL

Scophthalmus rhombus

Grenlandes paltuss

GHL

Reinhardtius hippoglossoides

Heks

HKE

Merluccius merluccius

Īsspuru kalmārs

SQI

Illex illecebrosus

Jūras līdaka

LIN

Molva molva

Jūrasmēles

SOX

Soleidae.

Jūrasvelnu dzimtas zivis

ANF

Lophiidae

Jūras zeltplekste

PLE

Pleuronectes platessa

Kalmārs

SQS

Martialia hyadesi

Karaliskie krabji

PCR

Chionoecetes spp.

Krabji

PAI

Paralomis spp.

Krils

KRI

Euphausia superba

Lielacu tunzivs

BET

Thunnus obesus

Lielā laternhaizivs

ETR

Etmopterus princeps

Limanda

DAB

Limanda limanda

Makrele

MAC

Scomber scombrus

Makrūrzivis

GRV

Macrourus spp.

Mazmutes plekste

LEM

Microstomus kitt

Megrimi

LEZ

Lepidorhombus spp.

Melnā haizivs

SCK

Dalatias licha

Menca

COD

Gadus morhua

Merlangs

WHG

Merlangius merlangus

Moiva

CAP

Mallotus villosus

Norvēģijas omārs

NEP

Nephrops norvegicus

Norvēģijas raja

JAD

Raja (Dipturus) nidarosiensis

Parastā jūrasmēle

SOL

Solea solea

Parastā raja

RJB

Dipturus batis

Patagonijas ilkņzivs

TOP

Dissostichus eleginoides

Pelēkā īsraga haizivs

GUQ

Centrophorus squamosus

Pelēkā nototēnija

NOS

Lepidonotothen squamifrons

Penaeus garneles

PEN

Penaeus spp.

Pikša

HAD

Melanogrammus aeglefinus

Plankumainā raja

RJM

Raja montagui

Plekste

FLE

Platichthys flesus

Plekstveidīgās zivis

FLX

Pleuronectiformes

Pollaks

POL

Pollachius pollachius

Putasu

WHB

Micromesistius poutassou

Rajveidīgās - Raju dzimtas zivis

SRX-RAJ

Rajiformes - Rajidae

Rietumatlantijas plekste

PLA

Hippoglossoides platessoides

Saida

POK

Pollachius virens

Sarkanasari

RED

Sebastes spp.

Sarkanā plekste

WIT

Glyptocephalus cynoglossus

Sarkanie dziļūdens krabji

CRR

Chaceon (Geryon) quinquedens

Siļķe

HER

Clupea harengus

Siļķu haizivs

POR

Lamna nasus

Sīkacu raja

RJE

Raja microocellata

Smilšu raja

RJI

Leucoraja circularis

Stavridas

JAX

Trachurus spp.

Strupdeguna garaste

RNG

Coryphaenoides rupestris

Šagrēnādas raja

RJF

Leucoraja fullonica

Tūbītes

SAN

Ammodytes spp.

Ziemeļatlantijas argentīna

ARU

Argentina silus

Ziemeļu garnele

PRA

Pandalus borealis

Zilā jūras līdaka

BLI

Molva dypterygia

Zilā tunzivs

BFT

Thunnus thynnus

Zobenzivs

SWO

Xiphias gladius

IA PIELIKUMS

Skageraks, Kategats, ICES, I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zona, ES ūdeņi CECAF apgabalā, Francijas Gviānas ūdeņi

| Suga: | Tūbītes

  Ammodytes spp. | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (SAN/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | (1) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (1) | | |
| ES | 0 | (1) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Tūbītes

Ammodytes spp.

Zona:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(SAN/04-N.)

Dānija

0

(1)

Apvienotā Karaliste

0

(1)

ES

0

(1)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Tūbītes

  Ammodytes spp. | Zona: | ES ūdeņi IIa, III un IV zonā (2)

  (SAN/2A3A4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 108 834 | (2) | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 379 | (2) | | |
| Vācija | 166 | (2) | | |
| Zviedrija | 3 996 | (2) | | |
| ES | 115 375 | (2) | | |
| KPN | 200 000 | | | |

Suga:

Tūbītes

Ammodytes spp.

Zona:

ES ūdeņi IIa, III un IV zonā (2)

(SAN/2A3A4.)

Dānija

108 834

(2)

Apvienotā Karaliste

2 379

(2)

Vācija

166

(2)

Zviedrija

3 996

(2)

ES

115 375

(2)

KPN

200 000

| Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  (ARU/1/2.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 30 | | | |
| Francija | 10 | | | |
| Nīderlande | 24 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 48 | | | |
| ES | 112 | | | |
| KPN | 112 | | | |

Suga:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

(ARU/1/2.)

Vācija

30

Francija

10

Nīderlande

24

Apvienotā Karaliste

48

ES

112

KPN

112

| Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus | Zona: | ES ūdeņi III un IV zonā
  (ARU/3/4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 134 | | | |
| Vācija | 11 | | | |
| Francija | 8 | | | |
| Īrija | 8 | | | |
| Nīderlande | 53 | | | |
| Zviedrija | 44 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 20 | | | |
| ES | 1 278 | | | |
| KPN | 1 278 | | | |

Suga:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

Zona:

ES ūdeņi III un IV zonā

(ARU/3/4.)

Dānija

1 134

Vācija

11

Francija

8

Īrija

8

Nīderlande

53

Zviedrija

44

Apvienotā Karaliste

20

ES

1 278

KPN

1 278

| Suga: | Ziemeļatlantijas argentīna

  Argentina silus | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā
  (ARU/567.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 389 | | | |
| Francija | 8 | | | |
| Īrija | 360 | | | |
| Nīderlande | 4 057 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 285 | | | |
| ES | 5 099 | | | |
| KPN | 5 099 | | | |

Suga:

Ziemeļatlantijas argentīna

Argentina silus

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

(ARU/567.)

Vācija

389

Francija

8

Īrija

360

Nīderlande

4 057

Apvienotā Karaliste

285

ES

5 099

KPN

5 099

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā
  (USK/1214EI.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 6 | (3) | | |
| Francija | 6 | (3) | | |
| Apvienotā Karaliste | 6 | (3) | | |
| Citi | 3 | (3) | | |
| ES | 21 | (3) | | |
| KPN | 21 | | | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi I, II un XIV zonā

(USK/1214EI.)

Vācija

6

(3)

Francija

6

(3)

Apvienotā Karaliste

6

(3)

Citi

3

(3)

ES

21

(3)

KPN

21

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | ES ūdeņi III zonā
  (USK/03-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 12 | | | |
| Zviedrija | 6 | | | |
| Vācija | 6 | | | |
| ES | 24 | | | |
| KPN | 24 | | | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

ES ūdeņi III zonā

(USK/03-C.)

Dānija

12

Zviedrija

6

Vācija

6

ES

24

KPN

24

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | ES ūdeņi IV zonā
  (USK/04-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 53 | | | |
| Vācija | 16 | | | |
| Francija | 37 | | | |
| Zviedrija | 5 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 80 | | | |
| Citi | 5 | (4) | | |
| ES | 196 | | | |
| KPN | 196 | | | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

ES ūdeņi IV zonā

(USK/04-C.)

Dānija

53

Vācija

16

Francija

37

Zviedrija

5

Apvienotā Karaliste

80

Citi

5

(4)

ES

196

KPN

196

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā
  (USK/567EI.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 4 | (6) | | |
| Spānija | 14 | (6) | | |
| Francija | 165 | (6) | | |
| Īrija | 16 | (6) | | |
| Apvienotā Karaliste | 80 | (6) | | |
| Citi | 4 | (5)
   (6) | | |
| ES | 283 | (6) | | |
| KPN | 3 217 | | | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā

(USK/567EI.)

Vācija

4

(6)

Spānija

14

(6)

Francija

165

(6)

Īrija

16

(6)

Apvienotā Karaliste

80

(6)

Citi

4

(5)
   (6)

ES

283

(6)

KPN

3 217

| Suga: | Brosme

  Brosme brosme | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (USK/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | (7) | | |
| Dānija | 0 | (7) | | |
| Vācija | 0 | (7) | | |
| Francija | 0 | (7) | | |
| Nīderlande | 0 | (7) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (7) | | |
| ES | 0 | (7) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Brosme

Brosme brosme

Zona:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(USK/04-N.)

Beļģija

0

(7)

Dānija

0

(7)

Vācija

0

(7)

Francija

0

(7)

Nīderlande

0

(7)

Apvienotā Karaliste

0

(7)

ES

0

(7)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Siļķe (8)


  Clupea harengus | Zona: | IIIa
  (HER/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 10 147 | (9) | | |
| Vācija | 163 | (9) | | |
| Zviedrija | 10 614 | (9) | | |
| ES | 20 924 | (9) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Siļķe (8)

Clupea harengus

Zona:

IIIa

(HER/03A.)

Dānija

10 147

(9)

Vācija

163

(9)

Zviedrija

10 614

(9)

ES

20 924

(9)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Siļķe (10)


  Clupea harengus | Zona: | ES ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30'N
  (HER/04A.), (HER/04B.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 15 259 | (11) | | |
| Vācija | 9 595 | (11) | | |
| Francija | 6 547 | (11) | | |
| Nīderlande | 14 637 | (11) | | |
| Zviedrija | 1 131 | (11) | | |
| Apvienotā Karaliste | 16 429 | (11) | | |
| ES | 63 598 | (11) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Siļķe (10)

Clupea harengus

Zona:

ES ūdeņi IV zonā uz ziemeļiem no 53° 30'N

(HER/04A.), (HER/04B.)

Dānija

15 259

(11)

Vācija

9 595

(11)

Francija

6 547

(11)

Nīderlande

14 637

(11)

Zviedrija

1 131

(11)

Apvienotā Karaliste

16 429

(11)

ES

63 598

(11)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N
  (HER/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | 0 | (12)
   (13) | | |
| ES | 0 | (13) | | |
| KPN | Nepiemēro | (13) | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N

(HER/04-N.)

Zviedrija

0

(12)
   (13)

ES

0

(13)

KPN

Nepiemēro

(13)

| Suga: | Siļķe (14)


  Clupea harengus | Zona: | Piezveja IIIa zonā
  (HER/03A-BC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 4 652 | (15) | | |
| Vācija | 42 | (15) | | |
| Zviedrija | 748 | (15) | | |
| ES | 5 442 | (15) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Siļķe (14)

Clupea harengus

Zona:

Piezveja IIIa zonā

(HER/03A-BC)

Dānija

4 652

(15)

Vācija

42

(15)

Zviedrija

748

(15)

ES

5 442

(15)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Siļķe (16)


  Clupea harengus | Zona: | Piezveja ES ūdeņos IIa un IV zonā; VIId zonā
  (HER/2A47DX) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 51 | (17) | | |
| Dānija | 9 948 | (17) | | |
| Vācija | 51 | (17) | | |
| Francija | 51 | (17) | | |
| Nīderlande | 51 | (17) | | |
| Zviedrija | 49 | (17) | | |
| Apvienotā Karaliste | 189 | (17) | | |
| ES | 10 390 | (17) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Siļķe (16)

Clupea harengus

Zona:

Piezveja ES ūdeņos IIa un IV zonā; VIId zonā

(HER/2A47DX)

Beļģija

51

(17)

Dānija

9 948

(17)

Vācija

51

(17)

Francija

51

(17)

Nīderlande

51

(17)

Zviedrija

49

(17)

Apvienotā Karaliste

189

(17)

ES

10 390

(17)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Siļķe (18)


  Clupea harengus | Zona: | VIId; IVc (19)

  (HER/4CXB7D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 4 615 | (20)
   (21) | | |
| Dānija | 218 | (20)
   (21) | | |
| Vācija | 137 | (20)
   (21) | | |
| Francija | 3 550 | (20)
   (21) | | |
| Nīderlande | 5 557 | (20)
   (21) | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 242 | (20)
   (21) | | |
| ES | 15 319 | (21) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Siļķe (18)

Clupea harengus

Zona:

VIId; IVc (19)

(HER/4CXB7D.)

Beļģija

4 615

(20)
   (21)

Dānija

218

(20)
   (21)

Vācija

137

(20)
   (21)

Francija

3 550

(20)
   (21)

Nīderlande

5 557

(20)
   (21)

Apvienotā Karaliste

1 242

(20)
   (21)

ES

15 319

(21)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā (22)

  (HER/5B6ANB) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 1 533 | (23) | | |
| Francija | 290 | (23) | | |
| Īrija | 2 072 | (23) | | |
| Nīderlande | 1 533 | (23) | | |
| Apvienotā Karaliste | 8 287 | (23) | | |
| ES | 13 715 | (23) | | |
| KPN | 24 420 | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VIb un VIaN zonā (22)

(HER/5B6ANB)

Vācija

1 533

(23)

Francija

290

(23)

Īrija

2 072

(23)

Nīderlande

1 533

(23)

Apvienotā Karaliste

8 287

(23)

ES

13 715

(23)

KPN

24 420

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | VIIb, VIIc; VIaS (24)

  (HER/6AS7BC) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 6 774 | | | |
| Nīderlande | 677 | | | |
| ES | 7 451 | | | |
| KPN | 7 451 | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

VIIb, VIIc; VIaS (24)

(HER/6AS7BC)

Īrija

6 774

Nīderlande

677

ES

7 451

KPN

7 451

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | VI zona (Klaida) (25)

  (HER/06ACL.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Apvienotā Karaliste | 720 | | | |
| ES | 720 | | | |
| KPN | 720 | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

VI zona (Klaida) (25)

(HER/06ACL.)

Apvienotā Karaliste

720

ES

720

KPN

720

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | VIIa (26)

  (HER/07A/MM) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 1 250 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 550 | | | |
| ES | 4 800 | | | |
| KPN | 4 800 | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

VIIa (26)

(HER/07A/MM)

Īrija

1 250

Apvienotā Karaliste

3 550

ES

4 800

KPN

4 800

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | VIIe un VIIf
  (HER/7EF.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 500 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 500 | | | |
| ES | 1 000 | | | |
| KPN | 1 000 | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

VIIe un VIIf

(HER/7EF.)

Francija

500

Apvienotā Karaliste

500

ES

1 000

KPN

1 000

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | VIIg (27), VIIh (27), VIIj (27)un VIIk (27)

  (HER/7G-K.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 113 | | | |
| Francija | 627 | | | |
| Īrija | 8 770 | | | |
| Nīderlande | 627 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 13 | | | |
| ES | 10 150 | | | |
| KPN | 10 150 | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

VIIg (27), VIIh (27), VIIj (27)un VIIk (27)

(HER/7G-K.)

Vācija

113

Francija

627

Īrija

8 770

Nīderlande

627

Apvienotā Karaliste

13

ES

10 150

KPN

10 150

| Suga: | Eiropas anšovs

  Engraulis encrasicolus | Zona: | VIII
  (ANE/08.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 6 300 | | | |
| Francija | 700 | | | |
| ES | 7 000 | | | |
| KPN | 7 000 | | | |

Suga:

Eiropas anšovs

Engraulis encrasicolus

Zona:

VIII

(ANE/08.)

Spānija

6 300

Francija

700

ES

7 000

KPN

7 000

| Suga: | Eiropas anšovs

  Engraulis encrasicolus | Zona: | IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (ANE/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 3 826 | | | |
| Portugāle | 4 174 | | | |
| ES | 8 000 | | | |
| KPN | 8 000 | | | |

Suga:

Eiropas anšovs

Engraulis encrasicolus

Zona:

IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(ANE/9/3411)

Spānija

3 826

Portugāle

4 174

ES

8 000

KPN

8 000

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Skageraks
  (COD/03AN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 7 | (28)
   (29) | | |
| Dānija | 2 140 | (28)
   (29) | | |
| Vācija | 54 | (28)
   (29) | | |
| Nīderlande | 13 | (28)
   (29) | | |
| Zviedrija | 374 | (28)
   (29) | | |
| ES | 2 588 | (29) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Skageraks

(COD/03AN.)

Beļģija

7

(28)
   (29)

Dānija

2 140

(28)
   (29)

Vācija

54

(28)
   (29)

Nīderlande

13

(28)
   (29)

Zviedrija

374

(28)
   (29)

ES

2 588

(29)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Kategats
  (COD/03AS.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 234 | | | |
| Vācija | 5 | | | |
| Zviedrija | 140 | | | |
| ES | 379 | | | |
| KPN | 379 | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Kategats

(COD/03AS.)

Dānija

234

Vācija

5

Zviedrija

140

ES

379

KPN

379

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
  (COD/2A3AX4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 553 | (30)
   (31) | | |
| Dānija | 3 178 | (30)
   (31) | | |
| Vācija | 2 015 | (30)
   (31) | | |
| Francija | 683 | (30)
   (31) | | |
| Nīderlande | 1 796 | (30)
   (31) | | |
| Zviedrija | 21 | (30)
   (31) | | |
| Apvienotā Karaliste | 7 290 | (30)
   (31) | | |
| ES | 15 536 | (30)
   (31) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

(COD/2A3AX4)

Beļģija

553

(30)
   (31)

Dānija

3 178

(30)
   (31)

Vācija

2 015

(30)
   (31)

Francija

683

(30)
   (31)

Nīderlande

1 796

(30)
   (31)

Zviedrija

21

(30)
   (31)

Apvienotā Karaliste

7 290

(30)
   (31)

ES

15 536

(30)
   (31)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (COD/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | 0 | (32)
   (33) | | |
| ES | 0 | (33) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(COD/04-N.)

Zviedrija

0

(32)
   (33)

ES

0

(33)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | VIb; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00'W un XII un XIV zonā
  (COD/561214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | | | |
| Vācija | 1 | | | |
| Francija | 13 | | | |
| Īrija | 18 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 48 | | | |
| ES | 80 | | | |
| KPN | 80 | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

VIb; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz rietumiem no 12° 00'W un XII un XIV zonā

(COD/561214)

Beļģija

0

Vācija

1

Francija

13

Īrija

18

Apvienotā Karaliste

48

ES

80

KPN

80

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | VIa; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00'W
  (COD/5B6A-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | | | |
| Vācija | 4 | | | |
| Francija | 38 | | | |
| Īrija | 53 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 145 | | | |
| ES | 240 | | | |
| KPN | 240 | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

VIa; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā uz austrumiem no 12° 00'W

(COD/5B6A-C)

Beļģija

0

Vācija

4

Francija

38

Īrija

53

Apvienotā Karaliste

145

ES

240

KPN

240

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | VIIa
  (COD/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 9 | | | |
| Francija | 25 | | | |
| Īrija | 444 | | | |
| Nīderlande | 2 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 194 | | | |
| ES | 674 | | | |
| KPN | 674 | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

VIIa

(COD/07A.)

Beļģija

9

Francija

25

Īrija

444

Nīderlande

2

Apvienotā Karaliste

194

ES

674

KPN

674

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (COD/7XAD34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 167 | | | |
| Francija | 2 735 | | | |
| Īrija | 825 | | | |
| Nīderlande | 1 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 295 | | | |
| ES | 4 023 | | | |
| KPN | 4 023 | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(COD/7XAD34)

Beļģija

167

Francija

2 735

Īrija

825

Nīderlande

1

Apvienotā Karaliste

295

ES

4 023

KPN

4 023

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | VIId
  (COD/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 47 | (34)
   (35) | | |
| Francija | 916 | (34)
   (35) | | |
| Nīderlande | 27 | (34)
   (35) | | |
| Apvienotā Karaliste | 101 | (34)
   (35) | | |
| ES | 1 091 | (35) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

VIId

(COD/07D.)

Beļģija

47

(34)
   (35)

Francija

916

(34)
   (35)

Nīderlande

27

(34)
   (35)

Apvienotā Karaliste

101

(34)
   (35)

ES

1 091

(35)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Siļķu haizivs

  Lamna nasus | Zona: | ES ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII zonā
  (POR/3-12) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | | | |
| Francija | 0 | | | |
| Vācija | 0 | | | |
| Īrija | 0 | | | |
| Spānija | 0 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | | | |
| ES | 0 | | | |
| KPN | neattiecas | | | |

Suga:

Siļķu haizivs

Lamna nasus

Zona:

ES ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X un XII zonā

(POR/3-12)

Dānija

0

Francija

0

Vācija

0

Īrija

0

Spānija

0

Apvienotā Karaliste

0

ES

0

KPN

neattiecas

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (LEZ/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 5 | | | |
| Dānija | 5 | | | |
| Vācija | 5 | | | |
| Francija | 29 | | | |
| Nīderlande | 23 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 690 | | | |
| ES | 1 757 | | | |
| KPN | 1 757 | | | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(LEZ/2AC4-C)

Beļģija

5

Dānija

5

Vācija

5

Francija

29

Nīderlande

23

Apvienotā Karaliste

1 690

ES

1 757

KPN

1 757

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (LEZ/561 214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 350 | | | |
| Francija | 1 364 | | | |
| Īrija | 399 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 966 | | | |
| ES | 3 079 | | | |
| KPN | 3 079 | | | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(LEZ/561 214)

Spānija

350

Francija

1 364

Īrija

399

Apvienotā Karaliste

966

ES

3 079

KPN

3 079

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | VII
  (LEZ/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 494 | | | |
| Spānija | 5 490 | | | |
| Francija | 6 663 | | | |
| Īrija | 3 029 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 624 | | | |
| ES | 18 300 | | | |
| KPN | 18 300 | | | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

VII

(LEZ/07.)

Beļģija

494

Spānija

5 490

Francija

6 663

Īrija

3 029

Apvienotā Karaliste

2 624

ES

18 300

KPN

18 300

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  (LEZ/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 176 | | | |
| Francija | 949 | | | |
| ES | 2 125 | | | |
| KPN | 2 125 | | | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

(LEZ/8ABDE.)

Spānija

1 176

Francija

949

ES

2 125

KPN

2 125

| Suga: | Megrimi

  Lepidorhombus spp. | Zona: | VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (LEZ/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 188 | | | |
| Francija | 59 | | | |
| Portugāle | 40 | | | |
| ES | 1 287 | | | |
| KPN | 1 287 | | | |

Suga:

Megrimi

Lepidorhombus spp.

Zona:

VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(LEZ/8C3411)

Spānija

1 188

Francija

59

Portugāle

40

ES

1 287

KPN

1 287

| Suga: | Limanda un plekste

  Limanda limanda un Platichthys flesus | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (D/F/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 513 | | | |
| Dānija | 1 927 | | | |
| Vācija | 2 890 | | | |
| Francija | 200 | | | |
| Nīderlande | 11 654 | | | |
| Zviedrija | 6 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 620 | | | |
| ES | 18 810 | | | |
| KPN | 18 810 | | | |

Suga:

Limanda un plekste

Limanda limanda un Platichthys flesus

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(D/F/2AC4-C)

Beļģija

513

Dānija

1 927

Vācija

2 890

Francija

200

Nīderlande

11 654

Zviedrija

6

Apvienotā Karaliste

1 620

ES

18 810

KPN

18 810

| Suga: | Jūrasvelnu dzimtas zivis

  Lophiidae | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (ANF/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 401 | (36) | | |
| Dānija | 884 | (36) | | |
| Vācija | 432 | (36) | | |
| Francija | 82 | (36) | | |
| Nīderlande | 303 | (36) | | |
| Zviedrija | 10 | (36) | | |
| Apvienotā Karaliste | 9 233 | (36) | | |
| ES | 11 345 | (36) | | |
| KPN | 11 345 | | | |

Suga:

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Lophiidae

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(ANF/2AC4-C)

Beļģija

401

(36)

Dānija

884

(36)

Vācija

432

(36)

Francija

82

(36)

Nīderlande

303

(36)

Zviedrija

10

(36)

Apvienotā Karaliste

9 233

(36)

ES

11 345

(36)

KPN

11 345

| Suga: | Jūrasvelnu dzimtas zivis

  Lophiidae | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (ANF/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | (37) | | |
| Dānija | 0 | (37) | | |
| Vācija | 0 | (37) | | |
| Nīderlande | 0 | (37) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (37) | | |
| ES | 0 | (37) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Lophiidae

Zona:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(ANF/04-N.)

Beļģija

0

(37)

Dānija

0

(37)

Vācija

0

(37)

Nīderlande

0

(37)

Apvienotā Karaliste

0

(37)

ES

0

(37)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Jūrasvelnu dzimtas zivis

  Lophiidae | Zona: | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (ANF/561214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 200 | | | |
| Vācija | 228 | | | |
| Spānija | 214 | | | |
| Francija | 2 462 | | | |
| Īrija | 557 | | | |
| Nīderlande | 193 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 713 | | | |
| ES | 5 567 | | | |
| KPN | 5 567 | | | |

Suga:

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Lophiidae

Zona:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(ANF/561214)

Beļģija

200

Vācija

228

Spānija

214

Francija

2 462

Īrija

557

Nīderlande

193

Apvienotā Karaliste

1 713

ES

5 567

KPN

5 567

| Suga: | Jūrasvelnu dzimtas zivis

  Lophiidae | Zona: | VII
  (ANF/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 2 984 | (38) | | |
| Vācija | 333 | (38) | | |
| Spānija | 1 186 | (38) | | |
| Francija | 19 149 | (38) | | |
| Īrija | 2 447 | (38) | | |
| Nīderlande | 386 | (38) | | |
| Apvienotā Karaliste | 5 807 | (38) | | |
| ES | 32 292 | (38) | | |
| KPN | 32 292 | (38) | | |

Suga:

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Lophiidae

Zona:

VII

(ANF/07.)

Beļģija

2 984

(38)

Vācija

333

(38)

Spānija

1 186

(38)

Francija

19 149

(38)

Īrija

2 447

(38)

Nīderlande

386

(38)

Apvienotā Karaliste

5 807

(38)

ES

32 292

(38)

KPN

32 292

(38)

| Suga: | Jūrasvelnu dzimtas zivis

  Lophiidae | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  (ANF/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 387 | | | |
| Francija | 7 721 | | | |
| ES | 9 108 | | | |
| KPN | 9 108 | | | |

Suga:

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Lophiidae

Zona:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

(ANF/8ABDE.)

Spānija

1 387

Francija

7 721

ES

9 108

KPN

9 108

| Suga: | Jūrasvelnu dzimtas zivis

  Lophiidae | Zona: | VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (ANF/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 247 | | | |
| Francija | 1 | | | |
| Portugāle | 248 | | | |
| ES | 1 496 | | | |
| KPN | 1 496 | | | |

Suga:

Jūrasvelnu dzimtas zivis

Lophiidae

Zona:

VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(ANF/8C3411)

Spānija

1 247

Francija

1

Portugāle

248

ES

1 496

KPN

1 496

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
  (HAD/3A/BCD) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 7 | (40) | | |
| Dānija | 1 213 | (40) | | |
| Vācija | 77 | (40) | | |
| Nīderlande | 1 | (40) | | |
| Zviedrija | 143 | (40) | | |
| ES | 1 441 | (39)
   (40) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā

(HAD/3A/BCD)

Beļģija

7

(40)

Dānija

1 213

(40)

Vācija

77

(40)

Nīderlande

1

(40)

Zviedrija

143

(40)

ES

1 441

(39)
   (40)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (HAD/2AC4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 225 | (42) | | |
| Dānija | 1 549 | (42) | | |
| Vācija | 986 | (42) | | |
| Francija | 1 718 | (42) | | |
| Nīderlande | 169 | (42) | | |
| Zviedrija | 109 | (42) | | |
| Apvienotā Karaliste | 16 485 | (42) | | |
| ES | 21 241 | (41)
   (42) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(HAD/2AC4.)

Beļģija

225

(42)

Dānija

1 549

(42)

Vācija

986

(42)

Francija

1 718

(42)

Nīderlande

169

(42)

Zviedrija

109

(42)

Apvienotā Karaliste

16 485

(42)

ES

21 241

(41)
   (42)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (HAD/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | 0 | (43)
   (44) | | |
| ES | 0 | (44) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(HAD/04-N.)

Zviedrija

0

(43)
   (44)

ES

0

(44)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā
  (HAD/6B1214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 11 | | | |
| Vācija | 13 | | | |
| Francija | 551 | | | |
| Īrija | 393 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 4 029 | | | |
| ES | 4 997 | | | |
| KPN | 4 997 | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi VIb, XII un XIV zonā

(HAD/6B1214)

Beļģija

11

Vācija

13

Francija

551

Īrija

393

Apvienotā Karaliste

4 029

ES

4 997

KPN

4 997

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā
  (HAD/5BC6A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 3 | | | |
| Vācija | 4 | | | |
| Francija | 147 | | | |
| Īrija | 438 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 081 | | | |
| ES | 2 673 | | | |
| KPN | 2 673 | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VIa zonā

(HAD/5BC6A.)

Beļģija

3

Vācija

4

Francija

147

Īrija

438

Apvienotā Karaliste

2 081

ES

2 673

KPN

2 673

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | VIIb-k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (HAD/7X7A34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 129 | | | |
| Francija | 7 719 | | | |
| Īrija | 2 573 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 158 | | | |
| ES | 11 579 | | | |
| KPN | 11 579 | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

VIIb-k, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(HAD/7X7A34)

Beļģija

129

Francija

7 719

Īrija

2 573

Apvienotā Karaliste

1 158

ES

11 579

KPN

11 579

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | VIIa
  (HAD/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 23 | | | |
| Francija | 103 | | | |
| Īrija | 617 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 681 | | | |
| ES | 1 424 | | | |
| KPN | 1 424 | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

VIIa

(HAD/07A.)

Beļģija

23

Francija

103

Īrija

617

Apvienotā Karaliste

681

ES

1 424

KPN

1 424

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | IIIa
  (WHG/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 151 | (46) | | |
| Nīderlande | 1 | (46) | | |
| Zviedrija | 16 | (46) | | |
| ES | 168 | (45)
   (46) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

IIIa

(WHG/03A.)

Dānija

151

(46)

Nīderlande

1

(46)

Zviedrija

16

(46)

ES

168

(45)
   (46)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (WHG/2AC4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 250 | (48)
   (49) | | |
| Dānija | 1 082 | (48)
   (49) | | |
| Vācija | 282 | (48)
   (49) | | |
| Francija | 1 627 | (48)
   (49) | | |
| Nīderlande | 626 | (48)
   (49) | | |
| Zviedrija | 1 | (48)
   (49) | | |
| Apvienotā Karaliste | 4 317 | (48)
   (49) | | |
| ES | 8 185 | (47)
   (48) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(WHG/2AC4.)

Beļģija

250

(48)
   (49)

Dānija

1 082

(48)
   (49)

Vācija

282

(48)
   (49)

Francija

1 627

(48)
   (49)

Nīderlande

626

(48)
   (49)

Zviedrija

1

(48)
   (49)

Apvienotā Karaliste

4 317

(48)
   (49)

ES

8 185

(47)
   (48)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (WHG/561 214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 3 | | | |
| Francija | 53 | | | |
| Īrija | 129 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 246 | | | |
| ES | 431 | | | |
| KPN | 431 | | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(WHG/561 214)

Vācija

3

Francija

53

Īrija

129

Apvienotā Karaliste

246

ES

431

KPN

431

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | VIIa
  (WHG/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | | | |
| Francija | 5 | | | |
| Īrija | 91 | | | |
| Nīderlande | 0 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 61 | | | |
| ES | 157 | | | |
| KPN | 157 | | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

VIIa

(WHG/07A.)

Beļģija

0

Francija

5

Īrija

91

Nīderlande

0

Apvienotā Karaliste

61

ES

157

KPN

157

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk
  (WHG/7X7A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 133 | | | |
| Francija | 8 180 | | | |
| Īrija | 4 565 | | | |
| Nīderlande | 66 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 463 | | | |
| ES | 14 407 | | | |
| KPN | 14 407 | | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh un VIIk

(WHG/7X7A.)

Beļģija

133

Francija

8 180

Īrija

4 565

Nīderlande

66

Apvienotā Karaliste

1 463

ES

14 407

KPN

14 407

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | VIII
  (WHG/08.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 296 | | | |
| Francija | 1 944 | | | |
| ES | 3 240 | | | |
| KPN | 3 240 | | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

VIII

(WHG/08.)

Spānija

1 296

Francija

1 944

ES

3 240

KPN

3 240

| Suga: | Merlangs

  Merlangius merlangus | Zona: | IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (WHG/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugāle | 588 | | | |
| ES | 588 | | | |
| KPN | 588 | | | |

Suga:

Merlangs

Merlangius merlangus

Zona:

IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(WHG/9/3411)

Portugāle

588

ES

588

KPN

588

| Suga: | Merlangs un pollaks

  Merlangius merlangus un Pollachius pollachius | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (W/P/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | 0 | (50)
   (51) | | |
| ES | 0 | (51) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Merlangs un pollaks

Merlangius merlangus un Pollachius pollachius

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(W/P/04-N.)

Zviedrija

0

(50)
   (51)

ES

0

(51)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
  (HKE/3A/BCD) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 531 | | | |
| Zviedrija | 130 | | | |
| ES | 1 661 | | | |
| KPN | 1 661 | (52) | | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā

(HKE/3A/BCD)

Dānija

1 531

Zviedrija

130

ES

1 661

KPN

1 661

(52)

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (HKE/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 28 | | | |
| Dānija | 1 119 | | | |
| Vācija | 128 | | | |
| Francija | 248 | | | |
| Nīderlande | 64 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 348 | | | |
| ES | 1 935 | | | |
| KPN | 1 935 | (53) | | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(HKE/2AC4-C)

Beļģija

28

Dānija

1 119

Vācija

128

Francija

248

Nīderlande

64

Apvienotā Karaliste

348

ES

1 935

KPN

1 935

(53)

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (HKE/571214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 284 | (54) | | |
| Spānija | 9 109 | | | |
| Francija | 14 067 | (54) | | |
| Īrija | 1 704 | | | |
| Nīderlande | 183 | (54) | | |
| Apvienotā Karaliste | 5 553 | (54) | | |
| ES | 30 900 | | | |
| KPN | 30 900 | (55) | | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(HKE/571214)

Beļģija

284

(54)

Spānija

9 109

Francija

14 067

(54)

Īrija

1 704

Nīderlande

183

(54)

Apvienotā Karaliste

5 553

(54)

ES

30 900

KPN

30 900

(55)

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  (HKE/*8ABDE) |
| --- | --- |
| Beļģija | 37 |
| Spānija | 1 469 |
| Francija | 1 469 |
| Īrija | 184 |
| Nīderlande | 18 |
| Apvienotā Karaliste | 827 |
| ES | 4 004 |

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

(HKE/*8ABDE)

Beļģija

37

Spānija

1 469

Francija

1 469

Īrija

184

Nīderlande

18

Apvienotā Karaliste

827

ES

4 004

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  (HKE/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 9 | (56) | | |
| Spānija | 6 341 | | | |
| Francija | 14 241 | | | |
| Nīderlande | 18 | (56) | | |
| ES | 20 609 | | | |
| KPN | 20 609 | (57) | | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

(HKE/8ABDE.)

Beļģija

9

(56)

Spānija

6 341

Francija

14 241

Nīderlande

18

(56)

ES

20 609

KPN

20 609

(57)

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (HKE/*57-14) |
| --- | --- |
| Beļģija | 2 |
| Spānija | 1 837 |
| Francija | 3 305 |
| Nīderlande | 6 |
| ES | 5 150 |

VI un VII; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(HKE/*57-14)

Beļģija

2

Spānija

1 837

Francija

3 305

Nīderlande

6

ES

5 150

| Suga: | Heks

  Merluccius merluccius | Zona: | VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (HKE/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 5 952 | | | |
| Francija | 571 | | | |
| Portugāle | 2 777 | | | |
| ES | 9 300 | | | |
| KPN | 9 300 | | | |

Suga:

Heks

Merluccius merluccius

Zona:

VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(HKE/8C3411)

Spānija

5 952

Francija

571

Portugāle

2 777

ES

9 300

KPN

9 300

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā
  (WHB/4AB-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | (58) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (58) | | |
| ES | 0 | (58) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Norvēģijas ūdeņi II un IV zonā

(WHB/4AB-N.)

Dānija

0

(58)

Apvienotā Karaliste

0

(58)

ES

0

(58)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā
  (WHB/1X14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 7 349 | (59)
   (60)
   (61) | | |
| Vācija | 2 858 | (59)
   (60)
   (61) | | |
| Spānija | 6 231 | (59)
   (60)
   (61) | | |
| Francija | 5 115 | (59)
   (60)
   (61) | | |
| Īrija | 5 691 | (59)
   (60)
   (61) | | |
| Nīderlande | 8 962 | (59)
   (60)
   (61) | | |
| Portugāle | 579 | (59)
   (60)
   (61) | | |
| Zviedrija | 1 818 | (59)
   (60)
   (61) | | |
| Apvienotā Karaliste | 9 535 | (59)
   (60)
   (61) | | |
| ES | 48 138 | (59)
   (60)
   (61) | | |
| KPN | 540 000 | | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId, VIIIe, XII un XIV zonā

(WHB/1X14)

Dānija

7 349

(59)
   (60)
   (61)

Vācija

2 858

(59)
   (60)
   (61)

Spānija

6 231

(59)
   (60)
   (61)

Francija

5 115

(59)
   (60)
   (61)

Īrija

5 691

(59)
   (60)
   (61)

Nīderlande

8 962

(59)
   (60)
   (61)

Portugāle

579

(59)
   (60)
   (61)

Zviedrija

1 818

(59)
   (60)
   (61)

Apvienotā Karaliste

9 535

(59)
   (60)
   (61)

ES

48 138

(59)
   (60)
   (61)

KPN

540 000

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (WHB/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 7 881 | (62) | | |
| Portugāle | 1 970 | (62) | | |
| ES | 9 851 | (62)
   (63)
   (64) | | |
| KPN | 540 000 | | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(WHB/8C3411)

Spānija

7 881

(62)

Portugāle

1 970

(62)

ES

9 851

(62)
   (63)
   (64)

KPN

540 000

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | ES ūdeņi II, IVa, V, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30'N un VII zonā uz rietumiem no 12°W
  (WHB/24A567) |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija | 88 701 | (65)
   (66) | | |
| KPN | 540 000 | | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

ES ūdeņi II, IVa, V, VI zonā uz ziemeļiem no 56° 30'N un VII zonā uz rietumiem no 12°W

(WHB/24A567)

Norvēģija

88 701

(65)
   (66)

KPN

540 000

| Suga: | Mazmutes plekste un sarkanā plekste

  Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (L/W/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 353 | | | |
| Dānija | 973 | | | |
| Vācija | 125 | | | |
| Francija | 266 | | | |
| Nīderlande | 810 | | | |
| Zviedrija | 11 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 983 | | | |
| ES | 6 521 | | | |
| KPN | 6 521 | | | |

Suga:

Mazmutes plekste un sarkanā plekste

Microstomus kitt un Glyptocephalus cynoglossus

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(L/W/2AC4-C)

Beļģija

353

Dānija

973

Vācija

125

Francija

266

Nīderlande

810

Zviedrija

11

Apvienotā Karaliste

3 983

ES

6 521

KPN

6 521

| Suga: | Zilā jūras līdaka

  Molva dypterygia | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII zonā
  (BLI/67-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 21 | (68) | | |
| Igaunija | 3 | (68) | | |
| Spānija | 67 | (68) | | |
| Francija | 1 536 | (68) | | |
| Īrija | 6 | (68) | | |
| Lietuva | 1 | (68) | | |
| Polija | 1 | (68) | | |
| Apvienotā Karaliste | 391 | (68) | | |
| Citi | 6 | (67)
   (68) | | |
| ES | 2 032 | (68) | | |
| KPN | 1 732 | | | |

Suga:

Zilā jūras līdaka

Molva dypterygia

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII zonā

(BLI/67-)

Vācija

21

(68)

Igaunija

3

(68)

Spānija

67

(68)

Francija

1 536

(68)

Īrija

6

(68)

Lietuva

1

(68)

Polija

1

(68)

Apvienotā Karaliste

391

(68)

Citi

6

(67)
   (68)

ES

2 032

(68)

KPN

1 732

| Suga: | Jūras līdaka

  Molva molva | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  (LIN/1/2.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 8 | | | |
| Vācija | 8 | | | |
| Francija | 8 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 8 | | | |
| Citi | 4 | (69) | | |
| ES | 38 | | | |
| KPN | 38 | | | |

Suga:

Jūras līdaka

Molva molva

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

(LIN/1/2.)

Dānija

8

Vācija

8

Francija

8

Apvienotā Karaliste

8

Citi

4

(69)

ES

38

KPN

38

| Suga: | Jūras līdaka

  Molva molva | Zona: | IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
  (LIN/03.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 7 | (70) | | |
| Dānija | 51 | | | |
| Vācija | 7 | (70) | | |
| Zviedrija | 20 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 7 | (70) | | |
| ES | 92 | | | |
| KPN | 92 | | | |

Suga:

Jūras līdaka

Molva molva

Zona:

IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā

(LIN/03.)

Beļģija

7

(70)

Dānija

51

Vācija

7

(70)

Zviedrija

20

Apvienotā Karaliste

7

(70)

ES

92

KPN

92

| Suga: | Jūras līdaka

  Molva molva | Zona: | ES ūdeņi IV zonā
  (LIN/04.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 16 | | | |
| Dānija | 243 | | | |
| Vācija | 150 | | | |
| Francija | 135 | | | |
| Nīderlande | 5 | | | |
| Zviedrija | 10 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 869 | | | |
| ES | 2 428 | | | |
| KPN | 2 428 | | | |

Suga:

Jūras līdaka

Molva molva

Zona:

ES ūdeņi IV zonā

(LIN/04.)

Beļģija

16

Dānija

243

Vācija

150

Francija

135

Nīderlande

5

Zviedrija

10

Apvienotā Karaliste

1 869

ES

2 428

KPN

2 428

| Suga: | Jūras līdaka

  Molva molva | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi V zonā
  (LIN/05.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 10 | | | |
| Dānija | 6 | | | |
| Vācija | 6 | | | |
| Francija | 6 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 6 | | | |
| ES | 34 | | | |
| KPN | 34 | | | |

Suga:

Jūras līdaka

Molva molva

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi V zonā

(LIN/05.)

Beļģija

10

Dānija

6

Vācija

6

Francija

6

Apvienotā Karaliste

6

ES

34

KPN

34

| Suga: | Jūras līdaka

  Molva molva | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā
  (LIN/6X14.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 26 | (71) | | |
| Dānija | 5 | (71) | | |
| Vācija | 95 | (71) | | |
| Spānija | 1 930 | (71) | | |
| Francija | 2 057 | (71) | | |
| Īrija | 516 | (71) | | |
| Portugāle | 5 | (71) | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 369 | (71) | | |
| ES | 7 003 | (71) | | |
| KPN | 14 164 | | | |

Suga:

Jūras līdaka

Molva molva

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā

(LIN/6X14.)

Beļģija

26

(71)

Dānija

5

(71)

Vācija

95

(71)

Spānija

1 930

(71)

Francija

2 057

(71)

Īrija

516

(71)

Portugāle

5

(71)

Apvienotā Karaliste

2 369

(71)

ES

7 003

(71)

KPN

14 164

| Suga: | Jūras līdaka

  Molva molva | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (LIN/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | (72) | | |
| Dānija | 0 | (72) | | |
| Vācija | 0 | (72) | | |
| Francija | 0 | (72) | | |
| Nīderlande | 0 | (72) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (72) | | |
| ES | 0 | (72) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Jūras līdaka

Molva molva

Zona:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(LIN/04-N.)

Beļģija

0

(72)

Dānija

0

(72)

Vācija

0

(72)

Francija

0

(72)

Nīderlande

0

(72)

Apvienotā Karaliste

0

(72)

ES

0

(72)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
  (NEP/3A/BCD) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 3 800 | | | |
| Vācija | 11 | (73) | | |
| Zviedrija | 1 359 | | | |
| ES | 5 170 | | | |
| KPN | 5 170 | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā

(NEP/3A/BCD)

Dānija

3 800

Vācija

11

(73)

Zviedrija

1 359

ES

5 170

KPN

5 170

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (NEP/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 291 | | | |
| Dānija | 1 291 | | | |
| Vācija | 19 | | | |
| Francija | 38 | | | |
| Nīderlande | 665 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 21 384 | | | |
| ES | 24 688 | | | |
| KPN | 24 688 | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(NEP/2AC4-C)

Beļģija

1 291

Dānija

1 291

Vācija

19

Francija

38

Nīderlande

665

Apvienotā Karaliste

21 384

ES

24 688

KPN

24 688

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (NEP/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | (74) | | |
| Vācija | 0 | (74) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (74) | | |
| ES | 0 | (74) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(NEP/04-N.)

Dānija

0

(74)

Vācija

0

(74)

Apvienotā Karaliste

0

(74)

ES

0

(74)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā
  (NEP/5BC6.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 33 | | | |
| Francija | 130 | | | |
| Īrija | 217 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 15 677 | | | |
| ES | 16 057 | | | |
| KPN | 16 057 | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā

(NEP/5BC6.)

Spānija

33

Francija

130

Īrija

217

Apvienotā Karaliste

15 677

ES

16 057

KPN

16 057

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | VII
  (NEP/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 346 | | | |
| Francija | 5 455 | | | |
| Īrija | 8 273 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 7 358 | | | |
| ES | 22 432 | | | |
| KPN | 22 432 | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

VII

(NEP/07.)

Spānija

1 346

Francija

5 455

Īrija

8 273

Apvienotā Karaliste

7 358

ES

22 432

KPN

22 432

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  (NEP/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 234 | | | |
| Francija | 3 665 | | | |
| ES | 3 899 | | | |
| KPN | 3 899 | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

(NEP/8ABDE.)

Spānija

234

Francija

3 665

ES

3 899

KPN

3 899

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | VIIIc
  (NEP/08C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 97 | | | |
| Francija | 4 | | | |
| ES | 101 | | | |
| KPN | 101 | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

VIIIc

(NEP/08C.)

Spānija

97

Francija

4

ES

101

KPN

101

| Suga: | Norvēģijas omārs

  Nephrops norvegicus | Zona: | IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (NEP/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 84 | | | |
| Portugāle | 253 | | | |
| ES | 337 | | | |
| KPN | 337 | | | |

Suga:

Norvēģijas omārs

Nephrops norvegicus

Zona:

IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(NEP/9/3411)

Spānija

84

Portugāle

253

ES

337

KPN

337

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | IIIa
  (PRA/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 2 621 | (75) | | |
| Zviedrija | 1 412 | (75) | | |
| ES | 4 033 | (75) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

IIIa

(PRA/03A.)

Dānija

2 621

(75)

Zviedrija

1 412

(75)

ES

4 033

(75)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (PRA/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 3 145 | | | |
| Nīderlande | 29 | | | |
| Zviedrija | 127 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 932 | | | |
| ES | 4 233 | | | |
| KPN | 4 233 | | | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(PRA/2AC4-C)

Dānija

3 145

Nīderlande

29

Zviedrija

127

Apvienotā Karaliste

932

ES

4 233

KPN

4 233

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N
  (PRA/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | (77) | | |
| Zviedrija | 0 | (76)
   (77) | | |
| ES | 0 | (77) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62° N

(PRA/04-N.)

Dānija

0

(77)

Zviedrija

0

(76)
   (77)

ES

0

(77)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Penaeus garneles

  Penaeus spp. | Zona: | Francijas Gviānas ūdeņi
  (PEN/FGU.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 4 108 | (78) | | |
| ES | 4 108 | (78) | | |
| KPN | 4 108 | (78) | | |

Suga:

Penaeus garneles

Penaeus spp.

Zona:

Francijas Gviānas ūdeņi

(PEN/FGU.)

Francija

4 108

(78)

ES

4 108

(78)

KPN

4 108

(78)

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | Skageraks
  (PLE/03AN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 36 | (79) | | |
| Dānija | 4 733 | (79) | | |
| Vācija | 24 | (79) | | |
| Nīderlande | 910 | (79) | | |
| Zviedrija | 253 | (79) | | |
| ES | 5 956 | (79) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

Skageraks

(PLE/03AN.)

Beļģija

36

(79)

Dānija

4 733

(79)

Vācija

24

(79)

Nīderlande

910

(79)

Zviedrija

253

(79)

ES

5 956

(79)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | Kategats
  (PLE/03AS.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 1 353 | (80) | | |
| Vācija | 15 | (80) | | |
| Zviedrija | 152 | (80) | | |
| ES | 1 520 | (80) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

Kategats

(PLE/03AS.)

Dānija

1 353

(80)

Vācija

15

(80)

Zviedrija

152

(80)

ES

1 520

(80)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā
  (PLE/2A3AX4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 2 100 | (81) | | |
| Dānija | 6 824 | (81) | | |
| Vācija | 1 968 | (81) | | |
| Francija | 394 | (81) | | |
| Nīderlande | 13 123 | (81) | | |
| Apvienotā Karaliste | 9 711 | (81) | | |
| ES | 34 120 | (81) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā; tā IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā

(PLE/2A3AX4)

Beļģija

2 100

(81)

Dānija

6 824

(81)

Vācija

1 968

(81)

Francija

394

(81)

Nīderlande

13 123

(81)

Apvienotā Karaliste

9 711

(81)

ES

34 120

(81)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (PLE/561214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 10 | | | |
| Īrija | 280 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 417 | | | |
| ES | 707 | | | |
| KPN | 707 | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(PLE/561214)

Francija

10

Īrija

280

Apvienotā Karaliste

417

ES

707

KPN

707

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | VIIa
  (PLE/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 42 | | | |
| Francija | 18 | | | |
| Īrija | 1 063 | | | |
| Nīderlande | 13 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 491 | | | |
| ES | 1 627 | | | |
| KPN | 1 627 | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

VIIa

(PLE/07A.)

Beļģija

42

Francija

18

Īrija

1 063

Nīderlande

13

Apvienotā Karaliste

491

ES

1 627

KPN

1 627

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | VIIb un VIIc
  (PLE/7BC.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 16 | | | |
| Īrija | 64 | | | |
| ES | 80 | | | |
| KPN | 80 | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

VIIb un VIIc

(PLE/7BC.)

Francija

16

Īrija

64

ES

80

KPN

80

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | VIId un VIIe
  (PLE/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 699 | | | |
| Francija | 2 332 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 243 | | | |
| ES | 4 274 | | | |
| KPN | 4 274 | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

VIId un VIIe

(PLE/7DE.)

Beļģija

699

Francija

2 332

Apvienotā Karaliste

1 243

ES

4 274

KPN

4 274

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | VIIf un VIIg
  (PLE/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 67 | | | |
| Francija | 120 | | | |
| Īrija | 201 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 63 | | | |
| ES | 451 | | | |
| KPN | 451 | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

VIIf un VIIg

(PLE/7FG.)

Beļģija

67

Francija

120

Īrija

201

Apvienotā Karaliste

63

ES

451

KPN

451

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | VIIh, VIIj un VIIk
  (PLE/7HJK.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 7 | | | |
| Francija | 14 | | | |
| Īrija | 156 | | | |
| Nīderlande | 27 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 14 | | | |
| ES | 218 | | | |
| KPN | 218 | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

VIIh, VIIj un VIIk

(PLE/7HJK.)

Beļģija

7

Francija

14

Īrija

156

Nīderlande

27

Apvienotā Karaliste

14

ES

218

KPN

218

| Suga: | Jūras zeltplekste

  Pleuronectes platessa | Zona: | VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (PLE/8/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 67 | | | |
| Francija | 269 | | | |
| Portugāle | 67 | | | |
| ES | 403 | | | |
| KPN | 403 | | | |

Suga:

Jūras zeltplekste

Pleuronectes platessa

Zona:

VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(PLE/8/3411)

Spānija

67

Francija

269

Portugāle

67

ES

403

KPN

403

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (POL/561214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 6 | | | |
| Francija | 194 | | | |
| Īrija | 57 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 148 | | | |
| ES | 405 | | | |
| KPN | 405 | | | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(POL/561214)

Spānija

6

Francija

194

Īrija

57

Apvienotā Karaliste

148

ES

405

KPN

405

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | VII
  (POL/07.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 428 | | | |
| Spānija | 26 | | | |
| Francija | 9 864 | | | |
| Īrija | 1 051 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 401 | | | |
| ES | 13 770 | | | |
| KPN | 13 770 | | | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

VII

(POL/07.)

Beļģija

428

Spānija

26

Francija

9 864

Īrija

1 051

Apvienotā Karaliste

2 401

ES

13 770

KPN

13 770

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe
  (POL/8ABDE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 257 | | | |
| Francija | 1 255 | | | |
| ES | 1 512 | | | |
| KPN | 1 512 | | | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe

(POL/8ABDE.)

Spānija

257

Francija

1 255

ES

1 512

KPN

1 512

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | VIIIc
  (POL/08C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 212 | | | |
| Francija | 24 | | | |
| ES | 236 | | | |
| KPN | 236 | | | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

VIIIc

(POL/08C.)

Spānija

212

Francija

24

ES

236

KPN

236

| Suga: | Pollaks

  Pollachius pollachius | Zona: | IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (POL/9/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 278 | | | |
| Portugāle | 10 | | | |
| ES | 288 | | | |
| KPN | 288 | | | |

Suga:

Pollaks

Pollachius pollachius

Zona:

IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(POL/9/3411)

Spānija

278

Portugāle

10

ES

288

KPN

288

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | IIIa; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc, IIId un IV zonā
  (POK/2A34.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 29 | (82) | | |
| Dānija | 3 394 | (82) | | |
| Vācija | 8 572 | (82) | | |
| Francija | 20 172 | (82) | | |
| Nīderlande | 86 | (82) | | |
| Zviedrija | 466 | (82) | | |
| Apvienotā Karaliste | 6 572 | (82) | | |
| ES | 39 291 | (82) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

IIIa; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc, IIId un IV zonā

(POK/2A34.)

Beļģija

29

(82)

Dānija

3 394

(82)

Vācija

8 572

(82)

Francija

20 172

(82)

Nīderlande

86

(82)

Zviedrija

466

(82)

Apvienotā Karaliste

6 572

(82)

ES

39 291

(82)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; ES un starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (POK/561214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 621 | (83) | | |
| Francija | 6 163 | (83) | | |
| Īrija | 206 | (83) | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 503 | (83) | | |
| ES | 8 493 | (83) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; ES un starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(POK/561214)

Vācija

621

(83)

Francija

6 163

(83)

Īrija

206

(83)

Apvienotā Karaliste

1 503

(83)

ES

8 493

(83)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N
  (POK/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | 0 | (84)
   (85) | | |
| ES | 0 | (85) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Norvēģijas ūdeņi uz dienvidiem no 62°N

(POK/04-N.)

Zviedrija

0

(84)
   (85)

ES

0

(85)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | VII, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (POK/7/3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 6 | | | |
| Francija | 1 428 | | | |
| Īrija | 1 525 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 452 | | | |
| ES | 3 411 | | | |
| KPN | 3 411 | | | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

VII, VIII, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(POK/7/3411)

Beļģija

6

Francija

1 428

Īrija

1 525

Apvienotā Karaliste

452

ES

3 411

KPN

3 411

| Suga: | Akmeņplekste un gludais rombs

  Psetta maxima un Scopthalmus rhombus | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (T/B/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 347 | | | |
| Dānija | 742 | | | |
| Vācija | 189 | | | |
| Francija | 89 | | | |
| Nīderlande | 2 633 | | | |
| Zviedrija | 5 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 732 | | | |
| ES | 4 737 | | | |
| KPN | 4 737 | | | |

Suga:

Akmeņplekste un gludais rombs

Psetta maxima un Scopthalmus rhombus

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(T/B/2AC4-C)

Beļģija

347

Dānija

742

Vācija

189

Francija

89

Nīderlande

2 633

Zviedrija

5

Apvienotā Karaliste

732

ES

4 737

KPN

4 737

| Suga: | Raju dzimtas zivis

  Rajidae | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (SRX/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 235 | (86)
   (87)
   (88) | | |
| Dānija | 9 | (86)
   (87)
   (88) | | |
| Vācija | 12 | (86)
   (87)
   (88) | | |
| Francija | 37 | (86)
   (87)
   (88) | | |
| Nīderlande | 201 | (86)
   (87)
   (88) | | |
| Apvienotā Karaliste | 903 | (86)
   (87)
   (88) | | |
| ES | 1 397 | (86)
   (88) | | |
| KPN | 1 397 | (88) | | |

Suga:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(SRX/2AC4-C)

Beļģija

235

(86)
   (87)
   (88)

Dānija

9

(86)
   (87)
   (88)

Vācija

12

(86)
   (87)
   (88)

Francija

37

(86)
   (87)
   (88)

Nīderlande

201

(86)
   (87)
   (88)

Apvienotā Karaliste

903

(86)
   (87)
   (88)

ES

1 397

(86)
   (88)

KPN

1 397

(88)

| Suga: | Raju dzimtas zivis

  Rajidae | Zona: | ES ūdeņi IIIa zonā
  (SRX/03-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 45 | (89)
   (90) | | |
| Zviedrija | 13 | (89)
   (90) | | |
| ES | 58 | (89)
   (90) | | |
| KPN | 58 | (90) | | |

Suga:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

Zona:

ES ūdeņi IIIa zonā

(SRX/03-C.)

Dānija

45

(89)
   (90)

Zviedrija

13

(89)
   (90)

ES

58

(89)
   (90)

KPN

58

(90)

| Suga: | Raju dzimtas zivis

  Rajidae | Zona: | ES ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā
  (SRX/67AKXD) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 209 | (91)
   (92)
   (93) | | |
| Igaunija | 7 | (91)
   (92)
   (93) | | |
| Francija | 5 425 | (91)
   (92)
   (93) | | |
| Vācija | 16 | (91)
   (92)
   (93) | | |
| Īrija | 1 747 | (91)
   (92)
   (93) | | |
| Lietuva | 28 | | | |
| Nīderlande | 5 | (91)
   (92)
   (93) | | |
| Portugāle | 30 | (91)
   (92)
   (93) | | |
| Spānija | 1 460 | (91)
   (92)
   (93) | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 460 | (91)
   (92)
   (93) | | |
| ES | 13 387 | (91)
   (92)
   (93) | | |
| KPN | 13 387 | (92) | | |

Suga:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

Zona:

ES ūdeņi VIa, VIb, VIIa–c un VIIe–k zonā

(SRX/67AKXD)

Beļģija

1 209

(91)
   (92)
   (93)

Igaunija

7

(91)
   (92)
   (93)

Francija

5 425

(91)
   (92)
   (93)

Vācija

16

(91)
   (92)
   (93)

Īrija

1 747

(91)
   (92)
   (93)

Lietuva

28

Nīderlande

5

(91)
   (92)
   (93)

Portugāle

30

(91)
   (92)
   (93)

Spānija

1 460

(91)
   (92)
   (93)

Apvienotā Karaliste

3 460

(91)
   (92)
   (93)

ES

13 387

(91)
   (92)
   (93)

KPN

13 387

(92)

| Suga: | Raju dzimtas zivis

  Rajidae | Zona: | ES ūdeņi VIId zonā
  (SRX/07D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 80 | (94)
   (95)
   (96) | | |
| Francija | 670 | (94)
   (95)
   (96) | | |
| Nīderlande | 4 | (94)
   (95)
   (96) | | |
| Apvienotā Karaliste | 133 | (94)
   (95)
   (96) | | |
| ES | 887 | (94)
   (95)
   (96) | | |
| KPN | 887 | (95) | | |

Suga:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

Zona:

ES ūdeņi VIId zonā

(SRX/07D)

Beļģija

80

(94)
   (95)
   (96)

Francija

670

(94)
   (95)
   (96)

Nīderlande

4

(94)
   (95)
   (96)

Apvienotā Karaliste

133

(94)
   (95)
   (96)

ES

887

(94)
   (95)
   (96)

KPN

887

(95)

| Suga: | Raju dzimtas zivis

  Rajidae | Zona: | ES ūdeņi VIII un IX zonā
  (SRX/89-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 11 | (97)
   (98) | | |
| Francija | 2 070 | (97)
   (98) | | |
| Portugāle | 1 678 | (97)
   (98) | | |
| Spānija | 1 688 | (97)
   (98) | | |
| Apvienotā Karaliste | 12 | (97)
   (98) | | |
| ES | 5 459 | (97)
   (98) | | |
| KPN | 5 459 | (98) | | |

Suga:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

Zona:

ES ūdeņi VIII un IX zonā

(SRX/89-C.)

Beļģija

11

(97)
   (98)

Francija

2 070

(97)
   (98)

Portugāle

1 678

(97)
   (98)

Spānija

1 688

(97)
   (98)

Apvienotā Karaliste

12

(97)
   (98)

ES

5 459

(97)
   (98)

KPN

5 459

(98)

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā
  (GHL/2A-C46) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 3 | (99) | | |
| Vācija | 5 | (99) | | |
| Igaunija | 3 | (99) | | |
| Spānija | 3 | (99) | | |
| Francija | 45 | (99) | | |
| Īrija | 3 | (99) | | |
| Lietuva | 3 | (99) | | |
| Polija | 3 | (99) | | |
| Apvienotā Karaliste | 176 | (99) | | |
| ES | 244 | (99) | | |
| KPN | 612 | | | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb un VI zonā

(GHL/2A-C46)

Dānija

3

(99)

Vācija

5

(99)

Igaunija

3

(99)

Spānija

3

(99)

Francija

45

(99)

Īrija

3

(99)

Lietuva

3

(99)

Polija

3

(99)

Apvienotā Karaliste

176

(99)

ES

244

(99)

KPN

612

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | IIIa; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc, IIId un IV zonā
  (MAC/2A34.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 324 | (100) | | |
| Dānija | 8 537 | (100) | | |
| Vācija | 337 | (100) | | |
| Francija | 1 019 | (100) | | |
| Nīderlande | 1 026 | (100) | | |
| Zviedrija | 3 049 | (100) | | |
| Apvienotā Karaliste | 951 | (100) | | |
| ES | 15 243 | (100) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

IIIa; ES ūdeņi IIa, IIIb, IIIc, IIId un IV zonā

(MAC/2A34.)

Beļģija

324

(100)

Dānija

8 537

(100)

Vācija

337

(100)

Francija

1 019

(100)

Nīderlande

1 026

(100)

Zviedrija

3 049

(100)

Apvienotā Karaliste

951

(100)

ES

15 243

(100)

KPN

Nav noteikta

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajās zonās nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | IIIa un IVbc (ES ūdeņi)
  (MAC/*3A4BC)(1) | IVb (ES ūdeņi)
  (MAC/*04B.)
  (1) | IVc
  (MAC/*04C.)
  (1) | VI; starptautiskie ūdeņi IIa zonā no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. martam
  (MAC/*2A6.)(1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 2 684 | | | 2 613 |
| Francija | 319 | | | |
| Nīderlande | 319 | | | |
| Zviedrija | | 254 | 7 | |
| Apvienotā Karaliste | 319 | | | |

IIIa un IVbc (ES ūdeņi)

(MAC/*3A4BC)(1)

IVb (ES ūdeņi)

(MAC/*04B.)

(1)

IVc

(MAC/*04C.)

(1)

VI; starptautiskie ūdeņi IIa zonā no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. martam

(MAC/*2A6.)(1)

Dānija

2 684

2 613

Francija

319

Nīderlande

319

Zviedrija

254

7

Apvienotā Karaliste

319

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā
  (MAC/2CX14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 12 884 | (101) | | |
| Spānija | 13 | (101) | | |
| Igaunija | 107 | (101) | | |
| Francija | 8 590 | (101) | | |
| Īrija | 42 947 | (101) | | |
| Latvija | 79 | (101) | | |
| Lietuva | 79 | (101) | | |
| Nīderlande | 18 788 | (101) | | |
| Polija | 907 | (101) | | |
| Apvienotā Karaliste | 118 101 | (101) | | |
| ES | 202 495 | (101) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

VI, VII, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi IIa, XII un XIV zonā

(MAC/2CX14-)

Vācija

12 884

(101)

Spānija

13

(101)

Igaunija

107

(101)

Francija

8 590

(101)

Īrija

42 947

(101)

Latvija

79

(101)

Lietuva

79

(101)

Nīderlande

18 788

(101)

Polija

907

(101)

Apvienotā Karaliste

118 101

(101)

ES

202 495

(101)

KPN

Nav noteikta

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk noteiktajā zonā drīkst nozvejot ne vairāk par šādiem daudzumiem un tikai no 1. janvāra līdz 15. februārim un no 1. oktobra līdz 31. decembrim.

| | ES ūdeņi IVa zonā
  (MAC/*04A-C) |
| --- | --- |
| Vācija | 3 888 | (1) |
| Francija | 2 592 | (1) |
| Īrija | 12 960 | (1) |
| Nīderlande | 5 670 | (1) |
| Apvienotā Karaliste | 35 639 | (1) |
| ES | 60 749 | (1) |

ES ūdeņi IVa zonā

(MAC/*04A-C)

Vācija

3 888

(1)

Francija

2 592

(1)

Īrija

12 960

(1)

Nīderlande

5 670

(1)

Apvienotā Karaliste

35 639

(1)

ES

60 749

(1)

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (MAC/8C3411) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 26 577 | (102)
   (103) | | |
| Francija | 176 | (102)
   (103) | | |
| Portugāle | 5 493 | (102)
   (103) | | |
| ES | 32 246 | (103) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

VIIIc, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(MAC/8C3411)

Spānija

26 577

(102)
   (103)

Francija

176

(102)
   (103)

Portugāle

5 493

(102)
   (103)

ES

32 246

(103)

KPN

Nav noteikta

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | VIIIb
  (MAC/*08B.) |
| --- | --- |
| Spānija | 1 984 | (2) |
| Francija | 13 | (2) |
| Portugāle | 410 | (2) |

VIIIb

(MAC/*08B.)

Spānija

1 984

(2)

Francija

13

(2)

Portugāle

410

(2)

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā
  (SOL/3A/BCD) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 588 | | | |
| Vācija | 34 | (104) | | |
| Nīderlande | 56 | (104) | | |
| Zviedrija | 22 | | | |
| ES | 700 | | | |
| KPN | 700 | (105) | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

IIIa; ES ūdeņi IIIb, IIIc un IIId zonā

(SOL/3A/BCD)

Dānija

588

Vācija

34

(104)

Nīderlande

56

(104)

Zviedrija

22

ES

700

KPN

700

(105)

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | ES ūdeņi II un IV zonā
  (SOL/24.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 753 | (106) | | |
| Dānija | 344 | (106) | | |
| Vācija | 603 | (106) | | |
| Francija | 151 | (106) | | |
| Nīderlande | 6 803 | (106) | | |
| Apvienotā Karaliste | 388 | (106) | | |
| ES | 9 042 | (106) | | |
| KPN | 14 100 | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

ES ūdeņi II un IV zonā

(SOL/24.)

Beļģija

753

(106)

Dānija

344

(106)

Vācija

603

(106)

Francija

151

(106)

Nīderlande

6 803

(106)

Apvienotā Karaliste

388

(106)

ES

9 042

(106)

KPN

14 100

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (SOL/561214) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 49 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 12 | | | |
| ES | 61 | | | |
| KPN | 61 | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

VI; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(SOL/561214)

Īrija

49

Apvienotā Karaliste

12

ES

61

KPN

61

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | VIIa
  (SOL/07A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 186 | | | |
| Francija | 2 | | | |
| Īrija | 73 | | | |
| Nīderlande | 58 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 83 | | | |
| ES | 402 | | | |
| KPN | 402 | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

VIIa

(SOL/07A.)

Beļģija

186

Francija

2

Īrija

73

Nīderlande

58

Apvienotā Karaliste

83

ES

402

KPN

402

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | VIIb un VIIc
  (SOL/7BC.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 10 | | | |
| Īrija | 35 | | | |
| ES | 45 | | | |
| KPN | 45 | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

VIIb un VIIc

(SOL/7BC.)

Francija

10

Īrija

35

ES

45

KPN

45

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | VIId
  (SOL/07D.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 136 | | | |
| Francija | 2 272 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 811 | | | |
| ES | 4 219 | | | |
| KPN | 4 219 | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

VIId

(SOL/07D.)

Beļģija

1 136

Francija

2 272

Apvienotā Karaliste

811

ES

4 219

KPN

4 219

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | VIIe
  (SOL/07E.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 22 | | | |
| Francija | 233 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 363 | | | |
| ES | 618 | | | |
| KPN | 618 | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

VIIe

(SOL/07E.)

Beļģija

22

Francija

233

Apvienotā Karaliste

363

ES

618

KPN

618

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | VIIf un VIIg
  (SOL/7FG.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 621 | | | |
| Francija | 62 | | | |
| Īrija | 31 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 279 | | | |
| ES | 993 | | | |
| KPN | 993 | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

VIIf un VIIg

(SOL/7FG.)

Beļģija

621

Francija

62

Īrija

31

Apvienotā Karaliste

279

ES

993

KPN

993

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | VIIh, VIIj un VIIk
  (SOL/7HJK.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 41 | | | |
| Francija | 83 | | | |
| Īrija | 225 | | | |
| Nīderlande | 66 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 83 | | | |
| ES | 498 | | | |
| KPN | 498 | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

VIIh, VIIj un VIIk

(SOL/7HJK.)

Beļģija

41

Francija

83

Īrija

225

Nīderlande

66

Apvienotā Karaliste

83

ES

498

KPN

498

| Suga: | Parastā jūrasmēle

  Solea solea | Zona: | VIIIa un VIIIb
  (SOL/8AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 60 | | | |
| Spānija | 11 | | | |
| Francija | 4 426 | | | |
| Nīderlande | 332 | | | |
| ES | 4 829 | | | |
| KPN | 4 829 | | | |

Suga:

Parastā jūrasmēle

Solea solea

Zona:

VIIIa un VIIIb

(SOL/8AB.)

Beļģija

60

Spānija

11

Francija

4 426

Nīderlande

332

ES

4 829

KPN

4 829

| Suga: | Jūrasmēles

  Soleidae | Zona: | VIIIc, VIIId, VIIIe, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā
  (SOX/8CDE34) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 412 | | | |
| Portugāle | 682 | | | |
| ES | 1 094 | | | |
| KPN | 1 094 | | | |

Suga:

Jūrasmēles

Soleidae

Zona:

VIIIc, VIIId, VIIIe, IX un X; ES ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā

(SOX/8CDE34)

Spānija

412

Portugāle

682

ES

1 094

KPN

1 094

| Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | IIIa
  (SPR/03A.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 22 649 | (107) | | |
| Vācija | 47 | (107) | | |
| Zviedrija | 8 569 | (107) | | |
| ES | 31 265 | (107) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Zona:

IIIa

(SPR/03A.)

Dānija

22 649

(107)

Vācija

47

(107)

Zviedrija

8 569

(107)

ES

31 265

(107)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 1 118 | (109) | | |
| Dānija | 88 513 | (109) | | |
| Vācija | 1 118 | (109) | | |
| Francija | 1 118 | (109) | | |
| Nīderlande | 1 118 | (109) | | |
| Zviedrija | 1 330 | (108)
   (109) | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 690 | (109) | | |
| ES | 98 005 | (109) | | |
| KPN | 170 000 | (110) | | |

Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(SPR/2AC4-C)

Beļģija

1 118

(109)

Dānija

88 513

(109)

Vācija

1 118

(109)

Francija

1 118

(109)

Nīderlande

1 118

(109)

Zviedrija

1 330

(108)
   (109)

Apvienotā Karaliste

3 690

(109)

ES

98 005

(109)

KPN

170 000

(110)

| Suga: | Brētliņa

  Sprattus sprattus | Zona: | VIId un VIIe
  (SPR/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 28 | | | |
| Dānija | 1 798 | | | |
| Vācija | 28 | | | |
| Francija | 387 | | | |
| Nīderlande | 387 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 904 | | | |
| ES | 5 532 | | | |
| KPN | 5 532 | | | |

Suga:

Brētliņa

Sprattus sprattus

Zona:

VIId un VIIe

(SPR/7DE.)

Beļģija

28

Dānija

1 798

Vācija

28

Francija

387

Nīderlande

387

Apvienotā Karaliste

2 904

ES

5 532

KPN

5 532

| Suga: | Dzelkņu haizivs

  Squalus acanthias | Zona: | ES ūdeņi IIIa zonā
  (DGS/03A-C.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | (111) | | |
| Zviedrija | 0 | (111) | | |
| ES | 0 | (111) | | |
| KPN | 0 | (111) | | |

Suga:

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

Zona:

ES ūdeņi IIIa zonā

(DGS/03A-C.)

Dānija

0

(111)

Zviedrija

0

(111)

ES

0

(111)

KPN

0

(111)

| Suga: | Dzelkņu haizivs

  Squalus acanthias | Zona: | ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (DGS/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | (112) | | |
| Dānija | 0 | (112) | | |
| Vācija | 0 | (112) | | |
| Francija | 0 | (112) | | |
| Nīderlande | 0 | (112) | | |
| Zviedrija | 0 | (112) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (112) | | |
| ES | 0 | (112) | | |
| KPN | 0 | (112) | | |

Suga:

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

Zona:

ES ūdeņi IIa un IV zonā

(DGS/2AC4-C)

Beļģija

0

(112)

Dānija

0

(112)

Vācija

0

(112)

Francija

0

(112)

Nīderlande

0

(112)

Zviedrija

0

(112)

Apvienotā Karaliste

0

(112)

ES

0

(112)

KPN

0

(112)

| Suga: | Dzelkņu haizivs

  Squalus acanthias | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā
  (DGS/15X14) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | (113) | | |
| Vācija | 0 | (113) | | |
| Spānija | 0 | (113) | | |
| Francija | 0 | (113) | | |
| Īrija | 0 | (113) | | |
| Nīderlande | 0 | (113) | | |
| Portugāle | 0 | (113) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (113) | | |
| ES | 0 | (113) | | |
| KPN | 0 | (113) | | |

Suga:

Dzelkņu haizivs

Squalus acanthias

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi I, V, VI, VII, VIII, XII un XIV zonā

(DGS/15X14)

Beļģija

0

(113)

Vācija

0

(113)

Spānija

0

(113)

Francija

0

(113)

Īrija

0

(113)

Nīderlande

0

(113)

Portugāle

0

(113)

Apvienotā Karaliste

0

(113)

ES

0

(113)

KPN

0

(113)

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | ES ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā
  (JAX/4BC7D) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 33 | (115) | | |
| Dānija | 14 350 | (115) | | |
| Vācija | 1 267 | (114)
   (115) | | |
| Spānija | 266 | (115) | | |
| Francija | 1 190 | (114)
   (115) | | |
| Īrija | 903 | (115) | | |
| Nīderlande | 8 640 | (114)
   (115) | | |
| Portugāle | 30 | (115) | | |
| Zviedrija | 49 | (115) | | |
| Apvienotā Karaliste | 3 415 | (114)
   (115) | | |
| ES | 30 143 | (115) | | |
| KPN | 47 454 | | | |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

ES ūdeņi IVb, IVc un VIId zonā

(JAX/4BC7D)

Beļģija

33

(115)

Dānija

14 350

(115)

Vācija

1 267

(114)
   (115)

Spānija

266

(115)

Francija

1 190

(114)
   (115)

Īrija

903

(115)

Nīderlande

8 640

(114)
   (115)

Portugāle

30

(115)

Zviedrija

49

(115)

Apvienotā Karaliste

3 415

(114)
   (115)

ES

30 143

(115)

KPN

47 454

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | ES ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (JAX/2AX14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 9 836 | (116)
   (118) | | |
| Vācija | 7 675 | (116)
   (117)
   (118) | | |
| Spānija | 10 468 | (118) | | |
| Francija | 3 950 | (116)
   (117)
   (118) | | |
| Īrija | 25 560 | (116)
   (118) | | |
| Nīderlande | 30 794 | (116)
   (117)
   (118) | | |
| Portugāle | 1 008 | (118) | | |
| Zviedrija | 439 | (116)
   (118) | | |
| Apvienotā Karaliste | 9 256 | (116)
   (117)
   (118) | | |
| ES | 98 986 | (118) | | |
| KPN | 159 881 | | | |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

ES ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa–c, VIIe–k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā; ES un starptautiskie ūdeņi Vb zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(JAX/2AX14-)

Dānija

9 836

(116)
   (118)

Vācija

7 675

(116)
   (117)
   (118)

Spānija

10 468

(118)

Francija

3 950

(116)
   (117)
   (118)

Īrija

25 560

(116)
   (118)

Nīderlande

30 794

(116)
   (117)
   (118)

Portugāle

1 008

(118)

Zviedrija

439

(116)
   (118)

Apvienotā Karaliste

9 256

(116)
   (117)
   (118)

ES

98 986

(118)

KPN

159 881

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | VIIIc
  (JAX/08c.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 22 676 | (119)
   (120) | | |
| Francija | 393 | (119) | | |
| Portugāle | 2 241 | (119)
   (120) | | |
| ES | 25 310 | | | |
| KPN | 25 310 | | | |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

VIIIc

(JAX/08c.)

Spānija

22 676

(119)
   (120)

Francija

393

(119)

Portugāle

2 241

(119)
   (120)

ES

25 310

KPN

25 310

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | IX
  (JAX/09.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 8 057 | (121)
   (122) | | |
| Portugāle | 23 085 | (121)
   (122) | | |
| ES | 31 142 | | | |
| KPN | 31 142 | | | |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

IX

(JAX/09.)

Spānija

8 057

(121)
   (122)

Portugāle

23 085

(121)
   (122)

ES

31 142

KPN

31 142

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | X; CECAF apgabala ES ūdeņi (123)

  (JAX/X34PRT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugāle | 3 072 | (124) | | |
| ES | 3 072 | | | |
| KPN | 3 072 | | | |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

X; CECAF apgabala ES ūdeņi (123)

(JAX/X34PRT)

Portugāle

3 072

(124)

ES

3 072

KPN

3 072

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | CECAF apgabala ES ūdeņi (125)

  (JAX/341PRT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugāle | 1 229 | (126) | | |
| ES | 1 229 | | | |
| KPN | 1 229 | | | |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

CECAF apgabala ES ūdeņi (125)

(JAX/341PRT)

Portugāle

1 229

(126)

ES

1 229

KPN

1 229

| Suga: | Stavridas

  Trachurus spp. | Zona: | CECAF apgabala ES ūdeņi (127)

  (JAX/341SPN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 229 | | | |
| ES | 1 229 | | | |
| KPN | 1 229 | | | |

Suga:

Stavridas

Trachurus spp.

Zona:

CECAF apgabala ES ūdeņi (127)

(JAX/341SPN)

Spānija

1 229

ES

1 229

KPN

1 229

| Suga: | Esmarka menca

  Trisopterus esmarkii | Zona: | IIIa; ES ūdeņi IIa un IV zonā
  (NOP/2A3A4.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 75 818 | (129) | | |
| Vācija | 14 | (128)
   (129) | | |
| Nīderlande | 56 | (128)
   (129) | | |
| ES | 75 888 | (129) | | |
| KPN | Nav noteikta | | | |

Suga:

Esmarka menca

Trisopterus esmarkii

Zona:

IIIa; ES ūdeņi IIa un IV zonā

(NOP/2A3A4.)

Dānija

75 818

(129)

Vācija

14

(128)
   (129)

Nīderlande

56

(128)
   (129)

ES

75 888

(129)

KPN

Nav noteikta

| Suga: | Esmarka menca

  Trisopterus esmarkii | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (NOP/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | (130)
   (131) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (130)
   (131) | | |
| ES | 0 | (130)
   (131) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Esmarka menca

Trisopterus esmarkii

Zona:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(NOP/04-N.)

Dānija

0

(130)
   (131)

Apvienotā Karaliste

0

(130)
   (131)

ES

0

(130)
   (131)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Rūpnieciskās zivis | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (I/F/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Zviedrija | 0 | (132)
   (133) | | |
| ES | 0 | (133) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Rūpnieciskās zivis

Zona:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(I/F/04-N.)

Zviedrija

0

(132)
   (133)

ES

0

(133)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Apvienotā kvota | Zona: | ES ūdeņi Vb, VI un VII zonā
  (R/G/5B67-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | Nepiemēro | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Apvienotā kvota

Zona:

ES ūdeņi Vb, VI un VII zonā

(R/G/5B67-C)

ES

Nepiemēro

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Citas sugas | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IV zonā
  (OTH/04-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | (136) | | |
| Dānija | 0 | (136) | | |
| Vācija | 0 | (136) | | |
| Francija | 0 | (136) | | |
| Nīderlande | 0 | (136) | | |
| Zviedrija | Nepiemēro | (134)
   (136) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (136) | | |
| ES | 0 | (135)
   (136) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Citas sugas

Zona:

Norvēģijas ūdeņi IV zonā

(OTH/04-N.)

Beļģija

0

(136)

Dānija

0

(136)

Vācija

0

(136)

Francija

0

(136)

Nīderlande

0

(136)

Zviedrija

Nepiemēro

(134)
   (136)

Apvienotā Karaliste

0

(136)

ES

0

(135)
   (136)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Citas sugas | Zona: | ES ūdeņi IIa, IV un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30'N
  (OTH/2A46AN) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | Nepiemēro | (137) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Citas sugas

Zona:

ES ūdeņi IIa, IV un VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 30'N

(OTH/2A46AN)

ES

Nepiemēro

(137)

KPN

Nepiemēro

---

(1)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(2)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(3)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(4)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(5)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(6)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(7)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(8)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(9)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(10)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks. Dalībvalstīm ir jāinformē Komisija, atsevišķi norādot IVa un IVb rajonā nozvejotu siļķu izkrāvumus.

(11)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(12)  Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(13)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(14)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

(15)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(16)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm.

(17)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(18)  To siļķu izkrāvumi, kas nozvejotas ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks.

(19)  Izņemot Blekvoteras krājumu: siļķu krājums Temzas estuāra jūras reģionā, zonā, ko ierobežo līnija, kas novilkta taisni uz dienvidiem no Lendgārdas raga (51° 56' N, 1° 19,1' E) līdz platumam 51° 33' N un no šā punkta taisni uz rietumiem līdz punktam Apvienotās Karalistes krastā.

(20)  Līdz 50 % no šīs kvotas drīkst apgūt IVb zonas ES ūdeņos. Tomēr Komisijai iepriekš jāpaziņo par šā īpašā nosacījuma izmantošanu (HER/*04B.).

(21)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(22)  Attiecas uz siļķu krājumu VIa zonā uz ziemeļiem no 56° 00' N un tajā VIa zonas daļā, kas atrodas uz austrumiem no 07° 00' W un uz ziemeļiem no 55° 00' N, izņemot Klaidu.

(23)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(24)  Attiecas uz siļķu krājumu VIa zonā uz dienvidiem no 56° 00' N un uz rietumiem no 07° 00' W.

(25)  Klaidas krājums: siļķes krājums jūras apgabalā, kas atrodas uz ziemeļaustrumiem no līnijas, kura novilkta starp Kintairas ragu un Korsvolas ragu.

(26)  Šī zona ir samazināta par VIIg, VIIh, VIIj un VIIk zonai pievienoto teritoriju, ko ierobežo:

| — | ziemeļos — 52° 30'N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļos — 52° 30'N platuma paralēle,

| — | dienvidos — 52° 00'N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

dienvidos — 52° 00'N platuma paralēle,

| — | rietumos — Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

rietumos — Īrijas krasts,

| — | austrumos — Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

austrumos — Apvienotās Karalistes krasts.

(27)  Šī zona ir palielināta par apgabalu, ko ierobežo:

| — | ziemeļos — 52° 30'N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

ziemeļos — 52° 30'N platuma paralēle,

| — | dienvidos — 52° 00'N platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

dienvidos — 52° 00'N platuma paralēle,

| — | rietumos — Īrijas krasts, |
| --- | --- |

—

rietumos — Īrijas krasts,

| — | austrumos — Apvienotās Karalistes krasts. |
| --- | --- |

—

austrumos — Apvienotās Karalistes krasts.

(28)  Šī kvota izmantojama saskaņā ar šā pielikuma papildinājuma 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

(29)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(30)  Šī kvota izmantojama saskaņā ar šā pielikuma papildinājuma 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

(31)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(32)  Pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(33)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(34)  Šī kvota izmantojama saskaņā ar šā pielikuma papildinājuma 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

(35)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(36)  No kā līdz 5 % drīkst zvejot VI zonā; ES un starptautiskajos ūdeņos Vb zonā; XII un XIV zonas starptautiskajos ūdeņos (ANF/*561214).

(37)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(38)  No tās līdz 5 % drīkst zvejot VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe zonā (ANF/*8ABDE).

(39)  Neskaitot rūpniecisko piezveju, kas novērtēta 172 tonnu apmērā.

(40)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(41)  Neskaitot rūpniecisko piezveju, kas novērtēta 485 tonnu apmērā.

(42)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(43)  Mencas, pollaka, merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(44)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(45)  Neskaitot rūpniecisko piezveju, kas novērtēta 503 tonnu apmērā.

(46)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(47)  Neskaitot rūpniecisko piezveju, kas novērtēta 691 tonnu apmērā.

(48)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(49)  Šī kvota izmantojama saskaņā ar šā pielikuma papildinājuma 3. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

(50)  Mencas, pikšas un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(51)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(52)  Nepārsniedzot kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā heka ziemeļu krājumam.

(53)  Nepārsniedzot kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā heka ziemeļu krājumam.

(54)  Šo kvotu var pārcelt uz ES ūdeņiem IIa un IV zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāziņo Komisijai.

(55)  Nepārsniedzot kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā heka ziemeļu krājumam.

(56)  Šo kvotu var pārcelt uz IV zonu un ES ūdeņiem IIa zonā. Tomēr par šādiem pārcēlumiem iepriekš jāziņo Komisijai.

(57)  Nepārsniedzot kopējo KPN 55 105 tonnu apmērā heka ziemeļu krājumam.

(58)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(59)  No tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas Ekskluzīvajā ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM1). Šis nosacījums būs piemērojams tikai no datuma, kad ar Norvēģiju noslēgs divpusējo zvejas vienošanos par 2010. gadu.

(60)  No tās līdz 27 % drīkst nozvejot Fēru salu ūdeņos (WHB/*05B-F). Šis nosacījums būs piemērojams tikai no datuma, kad ar Fēru salām noslēgs divpusējo zvejas vienošanos par 2010. gadu.

(61)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(62)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(63)  No tās līdz 68 % drīkst nozvejot Norvēģijas Ekskluzīvajā ekonomikas zonā vai zvejas zonā ap Jana Majena salu (WHB/*NZJM2). Šis nosacījums būs piemērojams tikai no datuma, kad ar Norvēģiju noslēgs divpusējo zvejas vienošanos par 2010. gadu.

(64)  No tās līdz 27 % drīkst nozvejot Fēru salu ūdeņos (WHB/*05B-F.). Šis nosacījums būs piemērojams tikai no datuma, kad ar Fēru salām noslēgs divpusējo zvejas vienošanos par 2010. gadu.

(65)  Šī kvota būs pieejama no datuma, kad ar Norvēģiju noslēgs divpusējo zvejas vienošanos par 2010. gadu. Jāatskaita no Norvēģijas nozvejas limitiem, kas noteikti saskaņā ar Piekrastes valstu nolīgumu.

(66)  Nozveja IV zonā nedrīkst pārsniegt 22 175 tonnas, t. i., 25 % no Norvēģijas piekļuves limita.

(67)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(68)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(69)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

(70)  Zveju saskaņā ar šo kvotu drīkst veikt tikai ES ūdeņos IIIa, IIIb, IIIc un IIId zonā.

(71)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(72)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(73)  Zveju saskaņā ar šo kvotu drīkst veikt tikai ES ūdeņos IIIa, IIIb, IIIc un IIId zonā.

(74)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(75)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(76)  Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(77)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(78)  Garneļu Penaeus subtilis un Penaeus brasiliensis zveja ir aizliegta ūdeņos, kas seklāki par 30 m.

(79)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(80)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(81)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(82)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(83)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(84)  Mencas, pikšas, pollaka un merlanga piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(85)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(86)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/2AC4-C), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/2AC4-C), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/2AC4-C), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/2AC4-C) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/2AC4-C) nozveju ziņo atsevišķi.

(87)  Piezvejas kvota. Šo sugu zivis nedrīkst veidot vairāk kā 25 % no nozvejas (dzīvsvars), kas paturēta uz kuģa. Šis nosacījums attiecas tikai uz kuģiem, kuru lielākais garums pārsniedz 15 m.

(88)  Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nozvejotos šīs sugas īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šādu sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

(89)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/03-C.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/03-C.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/03-C.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/03-C.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/03-C.) nozveju ziņo atsevišķi.

(90)  Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis). Nozvejotos šīs sugas īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šādu sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

(91)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/67AKXD), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/67AKXD), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/67AKXD), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/67AKXD), sīkacu raju (Raja microocellata) (RJE/67AKXD), smilšu raju (Leucoraja circularis) (RJI/67AKXD) un šagrēnādas raju (Leucoraja fullonica) (RJF/67AKXD) nozveju ziņo atsevišķi.

(92)  Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis), Norvēģijas raju (Raja (Dipturus) nidarosiensis) un balto raju (Rostroraja alba). Nozvejotos šo sugu īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šādu sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

(93)  No kā 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIId (SRX/*07D.).

(94)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/07D.), blondo raju (Raja brachyura) (RJH/07D.), plankumaino raju (Raja montagui) (RJM/07D.) un ērkšķu raju (Amblyraja radiata) (RJR/07D.) nozveju ziņo atsevišķi.

(95)  Neattiecas uz parasto raju (Dipturus batis) un cirtaino raju (Raja undulata). Nozvejotos šīs sugas īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šādu sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

(96)  No kā 5 % drīkst nozvejot ES ūdeņos VIa, VIb, VIIa-c, un VIIe-k (SRX/*6AKD).

(97)  Par dzegužraju (Leucoraja naevus) (RJN/89-C.) un dzeloņaino raju (Raja clavata) (RJC/89-C.) nozveju ziņo atsevišķi.

(98)  Neattiecas uz cirtaino raju (Raja undulata), parasto raju (Dipturus batis) un balto raju (Rostroraja alba). Nozvejotos šo sugu īpatņus nedrīkst paturēt uz kuģa, un tos neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams. Zvejniekus rosina izstrādāt un izmantot paņēmienus un aprīkojumu, lai veicinātu šādu sugu īpatņu ātru un drošu atlaišanu.

(99)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(100)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(101)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(102)  Daudzumus, kas paredzēti apmaiņām ar citām dalībvalstīm, drīkst iegūt VIIIa, VIIIb un VIIId zonā (MAC/*8ABD.). Tomēr daudzumi, ko apmaiņai nodevusi Spānija, Francija vai Portugāle un kas jāzvejo VIIIa, VIIIb un VIIId zonā, nedrīkst pārsniegt 25 % no nododošās dalībvalsts kvotas.

(103)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(104)  Zveju saskaņā ar šo kvotu drīkst veikt tikai ES ūdeņos IIIa, IIIb, IIIc un IIId zonā.

(105)  No tās ne vairāk kā 620 tonnas drīkst nozvejot IIIa zonā.

(106)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(107)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(108)  Ieskaitot tūbītes.

(109)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(110)  Pagaidu KPN. Galīgo KPN noteiks, ņemot vērā jaunākos zinātniskos ieteikumus 2010. gada pirmajā pusē.

(111)  Piezveja, kas nepārsniedz 10 % no Regulas (EK) Nr. 43/2009 Ia pielikumā noteiktās 2009. gada kvotas, ir atļauta saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| — | ir ievērots maksimālais izkrāvumu izmērs 100 cm (kopējais garums), un |
| --- | --- |

—

ir ievērots maksimālais izkrāvumu izmērs 100 cm (kopējais garums), un

| — | piezveja nepārsniedz 10 % no kopējā uz zvejas kuģa paturēto jūras organismu svara. |
| --- | --- |

—

piezveja nepārsniedz 10 % no kopējā uz zvejas kuģa paturēto jūras organismu svara.

Piezvejā iegūtos īpatņus, kas neatbilst šiem nosacījumiem vai pārsniedz šos daudzumus, neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams.

(112)  Piezveja, kas nepārsniedz 10 % no Regulas (EK) Nr. 43/2009 Ia pielikumā noteiktās 2009. gada kvotas, ir atļauta saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| — | piezveja ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), laternhaizivs (Etmopterus pusillus, baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām, |
| --- | --- |

—

piezveja ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), laternhaizivs (Etmopterus pusillus, baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām,

| — | ir ievērots maksimālais izkrāvumu izmēru 100 cm (kopējais garums), un |
| --- | --- |

—

ir ievērots maksimālais izkrāvumu izmēru 100 cm (kopējais garums), un

| — | piezveja nepārsniedz 10 % no kopējā uz zvejas kuģa paturēto jūras organismu svara. |
| --- | --- |

—

piezveja nepārsniedz 10 % no kopējā uz zvejas kuģa paturēto jūras organismu svara.

Piezvejā iegūtos īpatņus, kas neatbilst šiem nosacījumiem vai pārsniedz šos daudzumus, neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams.

(113)  Piezveja, kas nepārsniedz 10 % no Regulas (EK) Nr. 43/2009 Ia pielikumā noteiktās 2009. gada kvotas, ir atļauta saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| — | piezveja ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām, |
| --- | --- |

—

piezveja ietver bara haizivs (Galeorhinus galeus), melnās haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainās haizivs (Deania calcea), pelēkās īsraga haizivs (Centrophorus squamosus), lielās laternhaizivs (Etmopterus princeps), laternhaizivs (Etmopterus pusillus), baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) un dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) nozveju, kas iegūta ar āķu jedām,

| — | ir ievērots maksimālais izkrāvumu izmēru 100 cm (kopējais garums), un |
| --- | --- |

—

ir ievērots maksimālais izkrāvumu izmēru 100 cm (kopējais garums), un

| — | piezveja nepārsniedz 10 % no kopējā uz zvejas kuģa paturēto jūras organismu svara. |
| --- | --- |

—

piezveja nepārsniedz 10 % no kopējā uz zvejas kuģa paturēto jūras organismu svara.

Piezvejā iegūtos īpatņus, kas neatbilst šiem nosacījumiem vai pārsniedz šos daudzumus, neskartus tūlīt atlaiž ūdenī, cik vien tas praktiski iespējams.

(114)  Līdz 5 % no šīs kvotas, kas nozvejota VIId zonā, var ieskaitīt kvotā, kas attiecas uz šādu zonu: ES ūdeņi IIa, IVa, VI, VIIa-c, VIIe-k, VIIIa, VIIIb, VIIId un VIIIe; ES un starptautiskie ūdeņi Vb; starptautiskie ūdeņi XII un XIV. Tomēr par šā konkrētā noteikuma izmantojumu ir iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*2A-14).

(115)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(116)  Līdz 5 % no šīs kvotas, kas nozvejota ES ūdeņos IIa vai IVa zonā līdz 30. jūnijam, var ieskaitīt kvotā, kas attiecas uz zonu: ES ūdeņos IVb, IVc un VIId. Tomēr par šā konkrētā noteikuma izmantojumu ir iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*2A4A).

(117)  Līdz 5 % no šīs kvotas drīkst nozvejot VIId rajonā/division. Tomēr par šā konkrētā noteikuma izmantojumu ir iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*07d)

(118)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu..

(119)  No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neskarot Regulas (EK) Nr. 850/98 19. pantu. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20.

(120)  L īdz 5 % no šīs kvotas var zvejot IX zonā. Tomēr par šā konkrētā noteikuma izmantojumu ir iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*09).

(121)  No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neskarot Regulas (EK) Nr. 850/98 19. pantu. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,20.

(122)  Līdz 5 % no šīs kvotas var zvejot VIIIc zonā. Tomēr par šā konkrētā noteikuma izmantojumu ir iepriekš jāpaziņo Komisijai (JAX/*08C).

(123)  Ūdeņi pie Azoru salām.

(124)  No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neskarot Regulas (EK) Nr. 850/98 19. pantu. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,2.

(125)  Ūdeņi pie Madeiras.

(126)  No tās ne vairāk kā 5 % ir stavridas garumā no 12 līdz 14 cm, neskarot Regulas (EK) Nr. 850/98 19. pantu. Šā daudzuma kontroles nolūkā izkrāvumu svaru reizina ar pārrēķina koeficientu 1,2.

(127)  Ūdeņi pie Kanāriju salām.

(128)  Zveju saskaņā ar šo kvotu drīkst veikt tikai ES ūdeņos IIa, IIIa un IV zonā.

(129)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(130)  Ieskaitot stavridu nenovēršamu nozveju.

(131)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(132)  Mencas, pikšas, pollaka, merlanga un saidas piezveju atskaita no šo sugu kvotas.

(133)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(134)  Kvota, ko Norvēģija iedalījusi Zviedrijai “citām sugām” parastajā apmērā.

(135)  Tostarp zveja, kas nav īpaši minēta, attiecīgajā gadījumā pēc apspriešanās var paredzēt izņēmumus.

(136)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(137)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

IB PIELIKUMS

ZIEMEĻAUSTRUMU ATLANTIJA UN GRENLANDE

ICES I, II, V, XII, XIV zona un Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

| Suga: | Karaliskie krabji

  Chionoecetes spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā
  (PCR/N01GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 62 | | | |
| Spānija | 437 | | | |
| ES | 500 | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Karaliskie krabji

Chionoecetes spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

(PCR/N01GRN)

Īrija

62

Spānija

437

ES

500

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Siļķe

  Clupea harengus | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  (HER/1/2.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 34 | (1) | | |
| Dānija | 33 079 | (1) | | |
| Vācija | 5 793 | (1) | | |
| Spānija | 109 | (1) | | |
| Francija | 1 427 | (1) | | |
| Īrija | 8 563 | (1) | | |
| Nīderlande | 11 838 | (1) | | |
| Polija | 1 674 | (1) | | |
| Portugāle | 109 | (1) | | |
| Somija | 512 | (1) | | |
| Zviedrija | 12 257 | (1) | | |
| Apvienotā Karaliste | 21 148 | (1) | | |
| ES | 96 543 | (1) | | |
| Norvēģija | 86 889 | (2) | | |
| KPN | 1 483 000 | | | |

Suga:

Siļķe

Clupea harengus

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi I un II zonā

(HER/1/2.)

Beļģija

34

(1)

Dānija

33 079

(1)

Vācija

5 793

(1)

Spānija

109

(1)

Francija

1 427

(1)

Īrija

8 563

(1)

Nīderlande

11 838

(1)

Polija

1 674

(1)

Portugāle

109

(1)

Somija

512

(1)

Zviedrija

12 257

(1)

Apvienotā Karaliste

21 148

(1)

ES

96 543

(1)

Norvēģija

86 889

(2)

KPN

1 483 000

Īpašs nosacījums

Ievērojot iepriekšminēto kvotu limitus, turpmāk norādītajā zonā nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

| | Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN) |
| --- | --- |
| Beļģija | 30 | (3)
   (4) |
| Dānija | 29 771 | (3)
   (4) |
| Vācija | 5 214 | (3)
   (4) |
| Spānija | 98 | (3)
   (4) |
| Francija | 1 284 | (3)
   (4) |
| Īrija | 7 707 | (3)
   (4) |
| Nīderlande | 10 654 | (3)
   (4) |
| Polija | 1 507 | (3)
   (4) |
| Portugāle | 98 | (3)
   (4) |
| Somija | 461 | (3)
   (4) |
| Zviedrija | 11 032 | (3)
   (4) |
| Apvienotā Karaliste | 19 033 | (3)
   (4) |

Norvēģijas ūdeņi uz ziemeļiem no 62° N un zvejas zona ap Jana Majena salu (HER/*2AJMN)

Beļģija

30

(3)
   (4)

Dānija

29 771

(3)
   (4)

Vācija

5 214

(3)
   (4)

Spānija

98

(3)
   (4)

Francija

1 284

(3)
   (4)

Īrija

7 707

(3)
   (4)

Nīderlande

10 654

(3)
   (4)

Polija

1 507

(3)
   (4)

Portugāle

98

(3)
   (4)

Somija

461

(3)
   (4)

Zviedrija

11 032

(3)
   (4)

Apvienotā Karaliste

19 033

(3)
   (4)

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  (COD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | (5) | | |
| Grieķija | 0 | (5) | | |
| Spānija | 0 | (5) | | |
| Īrija | 0 | (5) | | |
| Francija | 0 | (5) | | |
| Portugāle | 0 | (5) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (5) | | |
| ES | 0 | (5) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

(COD/1N2AB.)

Vācija

0

(5)

Grieķija

0

(5)

Spānija

0

(5)

Īrija

0

(5)

Francija

0

(5)

Portugāle

0

(5)

Apvienotā Karaliste

0

(5)

ES

0

(5)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā; Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  (COD/N01514) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 1 595 | (6)
   (7)
   (8) | | |
| Apvienotā Karaliste | 355 | (6)
   (7)
   (8) | | |
| ES | 2 500 | (6)
   (7)
   (8) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā; Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

(COD/N01514)

Vācija

1 595

(6)
   (7)
   (8)

Apvienotā Karaliste

355

(6)
   (7)
   (8)

ES

2 500

(6)
   (7)
   (8)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | Starptautiskie ūdeņi I un IIb
  (COD/1/2B.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 3 928 | | | |
| Spānija | 10 155 | | | |
| Francija | 1 676 | | | |
| Polija | 1 838 | | | |
| Portugāle | 2 144 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 2 515 | | | |
| Visas dalībvalstis | 100 | (9) | | |
| ES | 22 356 | (10) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

Starptautiskie ūdeņi I un IIb

(COD/1/2B.)

Vācija

3 928

Spānija

10 155

Francija

1 676

Polija

1 838

Portugāle

2 144

Apvienotā Karaliste

2 515

Visas dalībvalstis

100

(9)

ES

22 356

(10)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Menca un pikša

  Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  (C/H/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | (11) | | |
| Francija | 0 | (11) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (11) | | |
| ES | 0 | (11) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Menca un pikša

Gadus morhua un Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

(C/H/05B-F.)

Vācija

0

(11)

Francija

0

(11)

Apvienotā Karaliste

0

(11)

ES

0

(11)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Atlantijas paltuss

  Hippoglossus hippoglossus | Zona: | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  (HAL/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugāle | 650 | (12)
   (13) | | |
| ES | Nepiemēro | (13) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

Zona:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

(HAL/514GRN)

Portugāle

650

(12)
   (13)

ES

Nepiemēro

(13)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Atlantijas paltuss

  Hippoglossus hippoglossus | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā
  (HAL/N01GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 49 | (14) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Atlantijas paltuss

Hippoglossus hippoglossus

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

(HAL/N01GRN)

ES

49

(14)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Moiva

  Mallotus villosus | Zona: | IIb
  (CAP/02B.) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 0 | | | |
| KPN | 0 | | | |

Suga:

Moiva

Mallotus villosus

Zona:

IIb

(CAP/02B.)

ES

0

KPN

0

| Suga: | Moiva

  Mallotus villosus | Zona: | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  (CAP/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Visas dalībvalstis | 0 | | | |
| ES | 0 | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Moiva

Mallotus villosus

Zona:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

(CAP/514GRN)

Visas dalībvalstis

0

ES

0

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Pikša

  Melanogrammus aeglefinus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  (HAD/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | (15) | | |
| Francija | 0 | (15) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (15) | | |
| ES | 0 | (15) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Pikša

Melanogrammus aeglefinus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

(HAD/1N2AB.)

Vācija

0

(15)

Francija

0

(15)

Apvienotā Karaliste

0

(15)

ES

0

(15)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Putasu

  Micromesistius poutassou | Zona: | Fēru salu ūdeņi
  (WHB/2A4AXF) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | (16) | | |
| Vācija | 0 | (16) | | |
| Francija | 0 | (16) | | |
| Nīderlande | 0 | (16) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (16) | | |
| ES | 0 | (16) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Putasu

Micromesistius poutassou

Zona:

Fēru salu ūdeņi

(WHB/2A4AXF)

Dānija

0

(16)

Vācija

0

(16)

Francija

0

(16)

Nīderlande

0

(16)

Apvienotā Karaliste

0

(16)

ES

0

(16)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Jūras līdaka un zilā jūras līdaka

  Molva molva un Molva dypterygia | Zona: | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  (B/L/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | (17) | | |
| Francija | 0 | (17) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (17) | | |
| ES | 0 | (17) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Jūras līdaka un zilā jūras līdaka

Molva molva un Molva dypterygia

Zona:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

(B/L/05B-F.)

Vācija

0

(17)

Francija

0

(17)

Apvienotā Karaliste

0

(17)

ES

0

(17)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  (PRA/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 703 | (18) | | |
| Francija | 703 | (18) | | |
| ES | Nepiemēro | (18) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

(PRA/514GRN)

Dānija

703

(18)

Francija

703

(18)

ES

Nepiemēro

(18)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā
  (PRA/N01GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 2 000 | | | |
| Francija | 2 000 | | | |
| ES | 4 000 | | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

(PRA/N01GRN)

Dānija

2 000

Francija

2 000

ES

4 000

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Plekstveidīgās zivis

  Pleuronectiformes | Zona: | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  (FLX/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | (19) | | |
| Francija | 0 | (19) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (19) | | |
| ES | 0 | (19) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Plekstveidīgās zivis

Pleuronectiformes

Zona:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

(FLX/05B-F.)

Vācija

0

(19)

Francija

0

(19)

Apvienotā Karaliste

0

(19)

ES

0

(19)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  (POK/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | (20) | | |
| Francija | 0 | (20) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (20) | | |
| ES | 0 | (20) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

(POK/1N2AB.)

Vācija

0

(20)

Francija

0

(20)

Apvienotā Karaliste

0

(20)

ES

0

(20)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  (POK/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 0 | (21) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Starptautiskie ūdeņi I un II zonā

(POK/1/2INT)

ES

0

(21)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Saida

  Pollachius virens | Zona: | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  (POK/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | (22) | | |
| Vācija | 0 | (22) | | |
| Francija | 0 | (22) | | |
| Nīderlande | 0 | (22) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (22) | | |
| ES | 0 | (22) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Saida

Pollachius virens

Zona:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

(POK/05B-F.)

Beļģija

0

(22)

Vācija

0

(22)

Francija

0

(22)

Nīderlande

0

(22)

Apvienotā Karaliste

0

(22)

ES

0

(22)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  (GHL/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | (23)
   (24) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (23)
   (24) | | |
| ES | 0 | (23)
   (24) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

(GHL/1N2AB.)

Vācija

0

(23)
   (24)

Apvienotā Karaliste

0

(23)
   (24)

ES

0

(23)
   (24)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  (GHL/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 0 | (25) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Starptautiskie ūdeņi I un II zonā

(GHL/1/2INT)

ES

0

(25)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  (GHL/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 4 076 | (26) | | |
| Apvienotā Karaliste | 215 | (26) | | |
| ES | Nepiemēro | (26) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

(GHL/514GRN)

Vācija

4 076

(26)

Apvienotā Karaliste

215

(26)

ES

Nepiemēro

(26)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā
  (GHL/N01GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 1 008 | (27) | | |
| ES | Nepiemēro | (27) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

(GHL/N01GRN)

Vācija

1 008

(27)

ES

Nepiemēro

(27)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | Norvēģijas ūdeņi IIa zonā
  (MAC/02A-N.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | (28)
   (29) | | |
| ES | 0 | (28)
   (29) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

Norvēģijas ūdeņi IIa zonā

(MAC/02A-N.)

Dānija

0

(28)
   (29)

ES

0

(28)
   (29)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Makrele

  Scomber scombrus | Zona: | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  (MAC/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 0 | (30)
   (31) | | |
| ES | 0 | (30)
   (31) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Makrele

Scomber scombrus

Zona:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

(MAC/05B-F.)

Dānija

0

(30)
   (31)

ES

0

(30)
   (31)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | ES un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā
  (RED/51214.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 210 | | | |
| Vācija | 4 266 | | | |
| Spānija | 749 | | | |
| Francija | 398 | | | |
| Īrija | 1 | | | |
| Latvija | 76 | | | |
| Nīderlande | 2 | | | |
| Polija | 384 | | | |
| Portugāle | 896 | | | |
| Apvienotā Karaliste | 10 | | | |
| ES | 6 992 | (32) | | |
| KPN | 46 000 | | | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

ES un starptautiskie ūdeņi V zonā; starptautiskie ūdeņi XII un XIV zonā

(RED/51214.)

Igaunija

210

Vācija

4 266

Spānija

749

Francija

398

Īrija

1

Latvija

76

Nīderlande

2

Polija

384

Portugāle

896

Apvienotā Karaliste

10

ES

6 992

(32)

KPN

46 000

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  (RED/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | (33) | | |
| Spānija | 0 | (33) | | |
| Francija | 0 | (33) | | |
| Portugāle | 0 | (33) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (33) | | |
| ES | 0 | (33) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

(RED/1N2AB.)

Vācija

0

(33)

Spānija

0

(33)

Francija

0

(33)

Portugāle

0

(33)

Apvienotā Karaliste

0

(33)

ES

0

(33)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | Starptautiskie ūdeņi I un II zonā
  (RED/1/2INT) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | Nepiemēro | (34)
   (35) | | |
| KPN | 8 600 | | | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

Starptautiskie ūdeņi I un II zonā

(RED/1/2INT)

ES

Nepiemēro

(34)
   (35)

KPN

8 600

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā
  (RED/514GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 3 082 | (36)
   (37) | | |
| Francija | 16 | (36)
   (37) | | |
| Apvienotā Karaliste | 21 | (36)
   (37) | | |
| ES | Nepiemēro | (36)
   (37)
   (38) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

Grenlandes ūdeņi V un XIV zonā

(RED/514GRN)

Vācija

3 082

(36)
   (37)

Francija

16

(36)
   (37)

Apvienotā Karaliste

21

(36)
   (37)

ES

Nepiemēro

(36)
   (37)
   (38)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | Īslandes ūdeņi Va zonā
  (RED/05A-IS) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | (39)
   (40)
   (41) | | |
| Vācija | 0 | (39)
   (40)
   (41) | | |
| Francija | 0 | (39)
   (40)
   (41) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (39)
   (40)
   (41) | | |
| ES | 0 | (39)
   (40)
   (41) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

Īslandes ūdeņi Va zonā

(RED/05A-IS)

Beļģija

0

(39)
   (40)
   (41)

Vācija

0

(39)
   (40)
   (41)

Francija

0

(39)
   (40)
   (41)

Apvienotā Karaliste

0

(39)
   (40)
   (41)

ES

0

(39)
   (40)
   (41)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  (RED/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 0 | (42) | | |
| Vācija | 0 | (42) | | |
| Francija | 0 | (42) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (42) | | |
| ES | 0 | (42) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

(RED/05B-F.)

Beļģija

0

(42)

Vācija

0

(42)

Francija

0

(42)

Apvienotā Karaliste

0

(42)

ES

0

(42)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Piezveja | Zona: | Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā
  (XBC/N01GRN) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 2 300 | (43)
   (44) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Piezveja

Zona:

Grenlandes ūdeņi NAFO 0. un 1. zonā

(XBC/N01GRN)

ES

2 300

(43)
   (44)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Citas sugas (45) | Zona: | Norvēģijas ūdeņi I un II zonā
  (OTH/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | (45)
   (46) | | |
| Francija | 0 | (45)
   (46) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (45)
   (46) | | |
| ES | 0 | (45)
   (46) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Citas sugas (45)

Zona:

Norvēģijas ūdeņi I un II zonā

(OTH/1N2AB.)

Vācija

0

(45)
   (46)

Francija

0

(45)
   (46)

Apvienotā Karaliste

0

(45)
   (46)

ES

0

(45)
   (46)

KPN

Nepiemēro

| Suga: | Citas sugas (47) | Zona: | Fēru salu ūdeņi Vb zonā
  (OTH/05B-F.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 0 | (48) | | |
| Francija | 0 | (48) | | |
| Apvienotā Karaliste | 0 | (48) | | |
| ES | 0 | (48) | | |
| KPN | Nepiemēro | | | |

Suga:

Citas sugas (47)

Zona:

Fēru salu ūdeņi Vb zonā

(OTH/05B-F.)

Vācija

0

(48)

Francija

0

(48)

Apvienotā Karaliste

0

(48)

ES

0

(48)

KPN

Nepiemēro

(1)  Ziņojot Komisijai par nozveju, ziņo arī par daudzumiem, kas nozvejoti katrā no šīm zonām: NEAFC pārvaldības apgabals, ES ūdeņi, Fēru salu ūdeņi, Norvēģijas ūdeņi, zvejas zona ap Jana Majena salu, zvejas liegums ap Svalbāru.

---

(2)  Šī kvota būs pieejama no datuma, kad ar Norvēģiju noslēgs divpusējo zvejas vienošanos par 2010. gadu. Saskaņā ar šo kvotu gūtā nozveja jāatskaita no Norvēģijas KPN daļas (piekļuves kvota). Zveju saskaņā ar šo kvotu drīkst veikt ES ūdeņos uz ziemeļiem no 62°N.

(3)  Šī kvota būs pieejama no datuma, kad ar Norvēģiju noslēgs divpusējo zvejas vienošanos par 2010. gadu.

(4)  Kad visu dalībvalstu nozvejas kopapjoms sasniedz pm tonnas, turpmāku zveju aizliedz.

(5)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(6)  Jāzvejo uz dienvidiem no 61°N Rietumgrenlandē un uz dienvidiem no 62°N Austrumgrenlandē.

(7)  Uz kuģiem var būt zinātnisks novērotājs.

(8)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(9)  Izņemot Vāciju, Spāniju, Franciju, Poliju, Portugāli un Apvienoto Karalisti.

(10)  Savienībai pieejamo mencas krājumu daļas iedalīšana Špicbergenā un Lāču salā neskar tiesības un saistības, kas izriet no 1920. gada Parīzes līguma.

(11)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(12)  Drīkst zvejot ne vairāk kā seši ES kuģi zvejai ar grunts āķu jedām, kas zvejo Atlantijas paltusu. Saistītu sugu nozveja jāatskaita no šīs kvotas.

(13)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(14)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(15)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(16)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(17)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(18)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(19)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(20)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(21)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(22)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(23)  Tikai piezvejā.

(24)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(25)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(26)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(27)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(28)  Drīkst zvejot arī Norvēģijas ūdeņos IV zonā un starptautiskajos ūdeņos IIa zonā (MAC/*4N-2A).

(29)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(30)  Drīkst zvejot ES ūdeņos IVa zonā (MAC/*04A.).

(31)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(32)  Ne vairāk kā 70 % no šīs kvotas drīkst apgūt apgabalā, ko ierobežo turpmāk norādītās koordinātas, un ne vairāk kā 15 % no šīs kvotas minētajā apgabalā drīkst apgūt laikposmā no 1. aprīļa līdz 10. maijam (RED/*5X14.).

| Punkts Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 64° 45' | 28° 30' |
| 2 | 62° 50' | 25° 45' |
| 3 | 61° 55' | 26° 45' |
| 4 | 61° 00' | 26° 30' |
| 5 | 59° 00' | 30° 00' |
| 6 | 59° 00' | 34° 00' |
| 7 | 61° 30' | 34° 00' |
| 8 | 62° 50' | 36° 00' |
| 9 | 64° 45' | 28° 30' |

Punkts Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

64° 45'

28° 30'

2

62° 50'

25° 45'

3

61° 55'

26° 45'

4

61° 00'

26° 30'

5

59° 00'

30° 00'

6

59° 00'

34° 00'

7

61° 30'

34° 00'

8

62° 50'

36° 00'

9

64° 45'

28° 30'

(33)  Tikai kā piezveja.

(34)  Zveju veiks tikai laikposmā no 2010. gada 15. augusta līdz 30. novembrim. Zveju izbeigs, kad NEAFC līgumslēdzējas puses būs pilnībā apguvušas KPN. Komisija informē dalībvalstis par dienu, kad NEAFC Sekretariāts ir paziņojis NEAFC līgumslēdzējām pusēm, ka KPN ir pilnībā apgūta. No minētās dienas dalībvalstis aizliedz sarkanasaru specializēto zveju kuģiem, kas peld ar to karogu.

(35)  Kuģi citu sugu zvejā ierobežo sarkanasaru piezveju, lai tā nepārsniegtu 1 % kopējās nozvejas, kas paturēta uz kuģa.

(36)  Drīkst zvejot vienīgi ar pelaģisko trali, austrumos vai rietumos. Kvotu drīkst izmantot NEAFC pārvaldības apgabalā ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Grenlandes noteikumi par nozveju paziņošanu (RED /*51214).

(37)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(38)  Ne vairāk kā 70 % no šīs kvotas drīkst apgūt apgabalā, ko ierobežo turpmāk norādītās koordinātas, un ne vairāk kā 15 % no šīs kvotas minētajā apgabalā drīkst apgūt laikposmā no 1. aprīļa līdz 10. maijam (RED/*5-14.)

| Punkts Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 64° 45' | 28° 30' |
| 2 | 62° 50' | 25° 45' |
| 3 | 61° 55' | 26° 45' |
| 4 | 61° 00' | 26° 30' |
| 5 | 59° 00' | 30° 00' |
| 6 | 59° 00' | 34° 00' |
| 7 | 61° 30' | 34° 00' |
| 8 | 62° 50' | 36° 00' |
| 9 | 64° 45' | 28° 30' |

Punkts Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

64° 45'

28° 30'

2

62° 50'

25° 45'

3

61° 55'

26° 45'

4

61° 00'

26° 30'

5

59° 00'

30° 00'

6

59° 00'

34° 00'

7

61° 30'

34° 00'

8

62° 50'

36° 00'

9

64° 45'

28° 30'

(39)  Tostarp nenovēršama piezveja (mencas piezveja nav atļauta).

(40)  Jāzvejo no jūlija līdz decembrim.

(41)  Pagaidu kvota, kas noteikta uz laiku, līdz būs pabeigtas apspriešanās zvejniecības jautājumos ar Īslandi par 2010. gadu.

(42)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(43)  Piezveja ir visu to sugu zivju nozveja, kas nav zvejas atļaujā norādītās kuģa mērķsugas. Drīkst zvejot austrumos vai rietumos.

(44)  No tās pm tonnas strupdeguna garastes zvejai ir iedalītas Norvēģijai. Jāzvejo tikai V, XIV zonā un NAFO 1. zonā.

(45)  Tikai kā piezveja.

(46)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

(47)  Izņemot zivju sugas, kam nav komerciālas vērtības.

(48)  Provizoriska kvota saskaņā ar 1. panta 2. punktu.

IC PIELIKUMS

ZIEMEĻRIETUMU ATLANTIJA

NAFO konvencijas apgabals

Visas KPN un ar tām saistītie nosacījumi ir pieņemti NAFO.

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | NAFO 2J3KL
  (COD/N2J3KL) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 0 | (1) | | |
| KPN | 0 | (1) | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

NAFO 2J3KL

(COD/N2J3KL)

ES

0

(1)

KPN

0

(1)

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | NAFO 3NO
  (COD/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 0 | (2) | | |
| KPN | 0 | (2) | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

NAFO 3NO

(COD/N3NO.)

ES

0

(2)

KPN

0

(2)

| Suga: | Menca

  Gadus morhua | Zona: | NAFO 3M
  (COD/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 61 | (3)
   (4) | | |
| Vācija | 247 | (3) | | |
| Latvija | 61 | (3)
   (4) | | |
| Lietuva | 61 | (3)
   (4) | | |
| Polija | 209 | (3)
   (4) | | |
| Spānija | 796 | (3) | | |
| Francija | 110 | (3) | | |
| Portugāle | 1 070 | (3) | | |
| Apvienotā Karaliste | 521 | (3) | | |
| ES | 3 136 | (3)
   (4)
   (5) | | |
| KPN | 5 500 | (3)
   (4) | | |

Suga:

Menca

Gadus morhua

Zona:

NAFO 3M

(COD/N3M.)

Igaunija

61

(3)
   (4)

Vācija

247

(3)

Latvija

61

(3)
   (4)

Lietuva

61

(3)
   (4)

Polija

209

(3)
   (4)

Spānija

796

(3)

Francija

110

(3)

Portugāle

1 070

(3)

Apvienotā Karaliste

521

(3)

ES

3 136

(3)
   (4)
   (5)

KPN

5 500

(3)
   (4)

| Suga: | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus | Zona: | NAFO 2J3KL
  (WIT/N2J3KL) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 0 | (6) | | |
| KPN | 0 | (6) | | |

Suga:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

Zona:

NAFO 2J3KL

(WIT/N2J3KL)

ES

0

(6)

KPN

0

(6)

| Suga: | Sarkanā plekste

  Glyptocephalus cynoglossus | Zona: | NAFO 3NO
  (WIT/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 0 | (7) | | |
| KPN | 0 | (7) | | |

Suga:

Sarkanā plekste

Glyptocephalus cynoglossus

Zona:

NAFO 3NO

(WIT/N3NO.)

ES

0

(7)

KPN

0

(7)

| Suga: | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides | Zona: | NAFO 3M
  (PLA/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 0 | (8) | | |
| KPN | 0 | (8) | | |

Suga:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

Zona:

NAFO 3M

(PLA/N3M.)

ES

0

(8)

KPN

0

(8)

| Suga: | Rietumatlantijas plekste

  Hippoglossoides platessoides | Zona: | NAFO 3LNO
  (PLA/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 0 | (9) | | |
| KPN | 0 | (9) | | |

Suga:

Rietumatlantijas plekste

Hippoglossoides platessoides

Zona:

NAFO 3LNO

(PLA/N3LNO.)

ES

0

(9)

KPN

0

(9)

| Suga: | Īsspuru kalmārs

  Illex illecebrosus | Zona: | NAFO 3. un 4. apakšzona
  (SQI/N34.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 128 | (10) | | |
| Latvija | 128 | (10) | | |
| Lietuva | 128 | (10) | | |
| Polija | 227 | (10) | | |
| ES | | (10)
   (11) | | |
| KPN | 34 000 | | | |

Suga:

Īsspuru kalmārs

Illex illecebrosus

Zona:

NAFO 3. un 4. apakšzona

(SQI/N34.)

Igaunija

128

(10)

Latvija

128

(10)

Lietuva

128

(10)

Polija

227

(10)

ES

(10)
   (11)

KPN

34 000

| Suga: | Dzeltenastes plekste

  Limanda ferruginea | Zona: | NAFO 3LNO
  (YEL/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 0 | (12)
   (13) | | |
| KPN | 17 000 | | | |

Suga:

Dzeltenastes plekste

Limanda ferruginea

Zona:

NAFO 3LNO

(YEL/N3LNO.)

ES

0

(12)
   (13)

KPN

17 000

| Suga: | Moiva

  Mallotus villosus | Zona: | NAFO 3NO
  (CAP/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 0 | (14) | | |
| KPN | 0 | (14) | | |

Suga:

Moiva

Mallotus villosus

Zona:

NAFO 3NO

(CAP/N3NO.)

ES

0

(14)

KPN

0

(14)

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | NAFO 3L (15)

  (PRA/N3L.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 334 | | | |
| Latvija | 334 | | | |
| Lietuva | 334 | | | |
| Polija | 334 | | | |
| Visas dalībvalstis | 334 | (16) | | |
| ES | 1 670 | | | |
| KPN | 30 000 | | | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

NAFO 3L (15)

(PRA/N3L.)

Igaunija

334

Latvija

334

Lietuva

334

Polija

334

Visas dalībvalstis

334

(16)

ES

1 670

KPN

30 000

| Suga: | Ziemeļu garnele

  Pandalus borealis | Zona: | NAFO 3M (17)

  (PRA/*N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | nepiemēro | (18) | | |

Suga:

Ziemeļu garnele

Pandalus borealis

Zona:

NAFO 3M (17)

(PRA/*N3M.)

KPN

nepiemēro

(18)

| Suga: | Grenlandes paltuss

  Reinhardtius hippoglossoides | Zona: | NAFO 3LMNO
  (GHL/N3LMNO) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 321,3 | | | |
| Vācija | 328 | | | |
| Latvija | 45,1 | | | |
| Lietuva | 22,6 | | | |
| Spānija | 4 396,5 | | | |
| Portugāle | 1 837,5 | | | |
| ES | 6 951 | | | |
| KPN | 11 856 | | | |

Suga:

Grenlandes paltuss

Reinhardtius hippoglossoides

Zona:

NAFO 3LMNO

(GHL/N3LMNO)

Igaunija

321,3

Vācija

328

Latvija

45,1

Lietuva

22,6

Spānija

4 396,5

Portugāle

1 837,5

ES

6 951

KPN

11 856

| Suga: | Raju dzimtas zivis

  Rajidae | Zona: | NAFO 3LNO
  (SRX/N3LNO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 5 833 | | | |
| Portugāle | 1 132 | | | |
| Igaunija | 485 | | | |
| Lietuva | 106 | | | |
| ES | 7 556 | | | |
| KPN | 12 000 | | | |

Suga:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

Zona:

NAFO 3LNO

(SRX/N3LNO.)

Spānija

5 833

Portugāle

1 132

Igaunija

485

Lietuva

106

ES

7 556

KPN

12 000

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3LN
  (RED/N3LN.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 173 | (19)
   (20) | | |
| Vācija | 119 | (19) | | |
| Latvija | 173 | (19)
   (20) | | |
| Lietuva | 173 | (19)
   (20) | | |
| ES | 638 | (19)
   (20)
   (21) | | |
| KPN | 3 500 | (19)
   (20) | | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 3LN

(RED/N3LN.)

Igaunija

173

(19)
   (20)

Vācija

119

(19)

Latvija

173

(19)
   (20)

Lietuva

173

(19)
   (20)

ES

638

(19)
   (20)
   (21)

KPN

3 500

(19)
   (20)

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3M
  (RED/N3M.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Igaunija | 1 571 | (22) | | |
| Vācija | 513 | (22) | | |
| Spānija | 233 | (22) | | |
| Latvija | 1 571 | (22) | | |
| Lietuva | 1 571 | (22) | | |
| Portugāle | 2 354 | (22) | | |
| ES | 7 813 | (22) | | |
| KPN | 10 000 | (22) | | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 3M

(RED/N3M.)

Igaunija

1 571

(22)

Vācija

513

(22)

Spānija

233

(22)

Latvija

1 571

(22)

Lietuva

1 571

(22)

Portugāle

2 354

(22)

ES

7 813

(22)

KPN

10 000

(22)

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 3O
  (RED/N3O.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 771 | | | |
| Portugāle | 5 229 | | | |
| ES | 7 000 | | | |
| KPN | 20 000 | | | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 3O

(RED/N3O.)

Spānija

1 771

Portugāle

5 229

ES

7 000

KPN

20 000

| Suga: | Sarkanasari

  Sebastes spp. | Zona: | NAFO 2. apakšapgabals, IF un 3K rajons
  (RED/N1F3K.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Latvija | 269 | | | |
| Lietuva | 2 234 | | | |
| KPN | 2 503 | | | |

Suga:

Sarkanasari

Sebastes spp.

Zona:

NAFO 2. apakšapgabals, IF un 3K rajons

(RED/N1F3K.)

Latvija

269

Lietuva

2 234

KPN

2 503

| Suga: | Baltā Amerikas jūrasvēdzele

  Urophycis tenuis | Zona: | NAFO 3NO
  (HKW/N3NO.) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 1 528 | | | |
| Portugāle | 2 001 | | | |
| ES | 3 529 | | | |
| KPN | 6 000 | | | |

Suga:

Baltā Amerikas jūrasvēdzele

Urophycis tenuis

Zona:

NAFO 3NO

(HKW/N3NO.)

Spānija

1 528

Portugāle

2 001

ES

3 529

KPN

6 000

(1)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

---

(2)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(3)  Specializētā mencas zveja NAFO 3M zonā ir atļauta līdz brīdim, kad nozvejas (ieskaitot piezveju) novērtējums liecina, ka iedalītā kvota atlikušajā gada daļā tiks apgūta 100 % apmērā. Pēc attiecīgās dienas ir atļauta tikai piezveja, kas nepārsniedz 1 250 kg vai 5 % (izvēloties lielāko daudzumu) karoga dalībvalstij iedalītās kvotas robežās.

(4)  Ieskaitot Igaunijai, Latvijai un Lietuvai piešķirtās zvejas tiesības 61 tonnas apmērā (katrai valstij) un Polijai iedalītās 209 tonnas saskaņā ar NAFO Zvejniecības komisijas 2003. gadā pieņemto vienošanos par bijušās PSRS kvotas sadalīšanu un ņemot vērā Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Polijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

(5)  Mencas piezveja citu sugu zvejā NAFO 3M zonā dalībvalstīm, kurām nav iedalīta kvota mencas zvejai, nepārsniedz 1 250 kg vai 5 %, izvēloties lielāko daudzumu.

(6)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(7)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(8)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(9)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(10)  Jāzvejo no 1. jūlija līdz 31. decembrim.

(11)  Nav noteikta Savienības daļa, 29 458 tonnas ir pieejamas Kanādai un ES dalībvalstīm, izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

(12)  Lai gan Savienībai ir pieejama kopējā kvota 85 tonnu apmērā, ir nolemts šo apjomu samazināt līdz 0. Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(13)  Informāciju par nozveju, ko kuģi guvuši saskaņā ar šo kvotu, reizi 48 stundās paziņo karoga dalībvalstij un ar Komisijas starpniecību nosūta NAFO izpildsekretāram.

(14)  Nav atļauta šīs sugas specializētā zveja, tikai tās piezveja, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1386/2007 4. panta 2. punktā noteiktos limitus.

(15)  Neietverot četrstūra zonu, ko ierobežo šādas koordinātas:

| Punkts Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47° 20'0 | 46° 40'0 |
| 2 | 47° 20'0 | 46° 30'0 |
| 3 | 46° 00'0 | 46° 30'0 |
| 4 | 46° 00'0 | 46° 40'0 |

Punkts Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47° 20'0

46° 40'0

2

47° 20'0

46° 30'0

3

46° 00'0

46° 30'0

4

46° 00'0

46° 40'0

(16)  Izņemot Igauniju, Latviju, Lietuvu un Poliju.

(17)  Kuģi drīkst zvejot no šā krājuma arī 3L rajona četrstūra zonā, ko ierobežo šādas koordinātas:

| Punkts Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47° 20'0 | 46° 40'0 |
| 2 | 47° 20'0 | 46° 30'0 |
| 3 | 46° 00'0 | 46° 30'0 |
| 4 | 46° 00'0 | 46° 40'0 |

Punkts Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47° 20'0

46° 40'0

2

47° 20'0

46° 30'0

3

46° 00'0

46° 30'0

4

46° 00'0

46° 40'0

Turklāt garneļu zveja ir aizliegta no 2010. gada 1. jūnija līdz 31. decembrim apgabalā, kuru ierobežo šādas koordinātas:

| Punkts Nr. | Ziemeļu platums | Rietumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 47° 55'0 | 45° 00'0 |
| 2 | 47° 30'0 | 44° 15'0 |
| 3 | 46° 55'0 | 44° 15'0 |
| 4 | 46° 35'0 | 44° 30'0 |
| 5 | 46° 35'0 | 45° 40'0 |
| 6 | 47° 30'0 | 45° 40'0 |
| 7 | 47° 55'0 | 45° 00'0 |

Punkts Nr.

Ziemeļu platums

Rietumu garums

1

47° 55'0

45° 00'0

2

47° 30'0

44° 15'0

3

46° 55'0

44° 15'0

4

46° 35'0

44° 30'0

5

46° 35'0

45° 40'0

6

47° 30'0

45° 40'0

7

47° 55'0

45° 00'0

(18)  Nepiemēro. Zveju pārvalda, nosakot zvejas piepūles limitus. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1627/94 attiecīgās dalībvalstis izdod īpašas zvejas atļaujas to zvejas kuģiem, kas iesaistās šajā zvejā, un informē Komisiju par šādām atļaujām pirms kuģu darbības sākšanas.

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Maksimālais zvejas dienu skaits |
| --- | --- | --- |
| Dānija | 2 | 65 |
| Igaunija | 8 | 833 |
| Spānija | 10 | 128 |
| Latvija | 4 | 245 |
| Lietuva | 7 | 289 |
| Polija | 1 | 50 |
| Portugāle | 1 | 34 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Maksimālais zvejas dienu skaits

Dānija

2

65

Igaunija

8

833

Spānija

10

128

Latvija

4

245

Lietuva

7

289

Polija

1

50

Portugāle

1

34

Katra dalībvalsts ik mēnesi 25 dienu laikā pēc tā kalendārā mēneša beigām, kurā veikta nozveja, ziņo Komisijai par 3M rajonā un 1. zemsvītras piezīmē norādītajā apgabalā pavadītajām zvejas dienām un gūto nozveju.

(19)  Specializētā sarkanasaru zveja NAFO 3LN zonā ir atļauta līdz brīdim, kad nozvejas (ieskaitot piezveju) novērtējums liecina, ka iedalītā kvota atlikušajā gada daļā tiks apgūta 100 % apmērā. Pēc attiecīgās dienas ir atļauta tikai piezveja, kas nepārsniedz 1 250 kg vai 5 % (izvēloties lielāko daudzumu) karoga dalībvalstij iedalītās kvotas robežās.

(20)  Ieskaitot Igaunijai, Latvijai un Lietuvai piešķirtās zvejas tiesības 173 tonnu apmērā (katrai valstij) saskaņā ar NAFO Zvejniecības komisijas 2003. gadā pieņemto vienošanos par bijušās PSRS kvotas sadalīšanu un ņemot vērā Igaunijas, Latvijas, Lietuvas un Polijas pievienošanos Eiropas Savienībai.

(21)  Sarkanasaru piezveja citu sugu zvejā NAFO 3LN zonā dalībvalstīm, kurām nav iedalīta kvota sarkanasaru zvejai, nepārsniedz 1 250 kg vai 5 %, izvēloties lielāko daudzumu.

(22)  Šai kvotai ir jāatbilst KPN 10 000 tonnu apmērā, kas šim krājumam noteikta visām NAFO līgumslēdzējām pusēm. Pēc KPN pilnīgas apguves šā krājuma specializētā zveja tiks pārtraukta neatkarīgi no nozveju apjoma.

ID PIELIKUMS

TĀLU MIGRĒJOŠAS ZIVIS — visi apgabali

KPN šajā apgabalā ir pieņemta, saskaņojot to ar starptautiskām tunzivju zvejniecības organizācijām, piemēram, ICCAT un IATTC.

| Suga: | Zilā tunzivs

  Thunnus thynnus | Zona: | Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W un Vidusjūra
  (BFT/AE045W) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kipra | 70,18 | (5) | | |
| Grieķija | 130,30 | | | |
| Spānija | 2 526,06 | (2)
   (5) | | |
| Francija | 2 021,93 | (2)
   (3)
   (5) | | |
| Itālija | 1 937,50 | (5)
   (6) | | |
| Malta | 161,34 | (5) | | |
| Portugāle | 237,66 | | | |
| Visas dalībvalstis | 28,18 | (1) | | |
| ES | 7 113,15 | (2)
   (3)
   (5)
   (6) | | |
| KPN | 13 500 | | | |

Suga:

Zilā tunzivs

Thunnus thynnus

Zona:

Atlantijas okeāns uz austrumiem no 45° W un Vidusjūra

(BFT/AE045W)

Kipra

70,18

(5)

Grieķija

130,30

Spānija

2 526,06

(2)
   (5)

Francija

2 021,93

(2)
   (3)
   (5)

Itālija

1 937,50

(5)
   (6)

Malta

161,34

(5)

Portugāle

237,66

Visas dalībvalstis

28,18

(1)

ES

7 113,15

(2)
   (3)
   (5)
   (6)

KPN

13 500

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
  (SWO/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 6 869,8 | | | |
| Portugāle | 1 408,5 | | | |
| Visas dalībvalstis | 357,5 | (7) | | |
| ES | 8 635,7 | | | |
| KPN | 13 700 | | | |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

(SWO/AN05N)

Spānija

6 869,8

Portugāle

1 408,5

Visas dalībvalstis

357,5

(7)

ES

8 635,7

KPN

13 700

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N
  (SWO/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 6 299,8 | | | |
| Portugāle | 338,6 | | | |
| ES | 6 638,4 | | | |
| KPN | 15 000 | | | |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N

(SWO/AS05N)

Spānija

6 299,8

Portugāle

338,6

ES

6 638,4

KPN

15 000

| Suga: | Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa)

  Thunnus alalunga | Zona: | Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N
  (ALB/AN05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Īrija | 4 355,9 | (9) | | |
| Spānija | 14 659,9 | (9) | | |
| Francija | 5 967,1 | (9) | | |
| Apvienotā Karaliste | 309,4 | (9) | | |
| Portugāle | 2 624,6 | (9) | | |
| ES | 27 916,8 | (8) | | |
| KPN | 28 000 | | | |

Suga:

Garspuru tunzivs (ziemeļu apakšgrupa)

Thunnus alalunga

Zona:

Atlantijas okeāns uz ziemeļiem no 5° N

(ALB/AN05N)

Īrija

4 355,9

(9)

Spānija

14 659,9

(9)

Francija

5 967,1

(9)

Apvienotā Karaliste

309,4

(9)

Portugāle

2 624,6

(9)

ES

27 916,8

(8)

KPN

28 000

| Suga: | Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa)

  Thunnus alalunga | Zona: | Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N
  (ALB/AS05N) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 943,7 | | | |
| Francija | 311 | | | |
| Portugāle | 660 | | | |
| ES | 1 914,7 | | | |
| KPN | 29 900 | | | |

Suga:

Garspuru tunzivs (dienvidu apakšgrupa)

Thunnus alalunga

Zona:

Atlantijas okeāns uz dienvidiem no 5° N

(ALB/AS05N)

Spānija

943,7

Francija

311

Portugāle

660

ES

1 914,7

KPN

29 900

| Suga: | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus | Zona: | Atlantijas okeāns
  (BET/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 17 012,7 | | | |
| Francija | 8 026,9 | | | |
| Portugāle | 6 160,4 | | | |
| ES | 31 200 | | | |
| KPN | 85 000 | | | |

Suga:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Zona:

Atlantijas okeāns

(BET/ATLANT)

Spānija

17 012,7

Francija

8 026,9

Portugāle

6 160,4

ES

31 200

KPN

85 000

| Suga: | Atlantijas zilais marlīns

  Makaira nigricans | Zona: | Atlantijas okeāns
  (BUM/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| EK | 103 | | | |
| KPN | nepiemēro | | | |

Suga:

Atlantijas zilais marlīns

Makaira nigricans

Zona:

Atlantijas okeāns

(BUM/ATLANT)

EK

103

KPN

nepiemēro

| Suga: | Baltais marlīns

  Tetrapturus albidus | Zona: | Atlantijas okeāns
  (WHM/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 46,5 | | | |
| KPN | nepiemēro | | | |

Suga:

Baltais marlīns

Tetrapturus albidus

Zona:

Atlantijas okeāns

(WHM/ATLANT)

ES

46,5

KPN

nepiemēro

---

(1)  Izņemot Kipru, Grieķiju, Spāniju, Franciju, Itāliju, Maltu un Portugāli, un tikai piezvejā.

(2)  Šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm un kuras guvuši IV pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*8301):

| Spānija | 367,23 |
| --- | --- |
| Francija | 165,69 |
| EK | 532,92 |

Spānija

367,23

Francija

165,69

EK

532,92

(3)  Šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru svars nav mazāks par 6,4 kg vai garums nav mazāks par 70 cm un kuras guvuši IV pielikuma 1. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*641):

| Francija | 45 () |
| --- | --- |
| ES | 45 |

Francija

45 ()

ES

45

(4)  Pamatojoties uz Francijas lūgumu, Komisija, iespējams, pārskatīs šo daudzumu, paaugstinot to līdz 100 tonnām, kā norādīts ICCAT Ieteikumā 08-05.

(5)  Šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg līdz 30 kg un kuras guvuši IV pielikuma 2. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*8302):

| Spānija | 50,52 |
| --- | --- |
| Francija | 49,84 |
| Itālija | 39,34 |
| Kipra | 1,40 |
| Malta | 3,23 |
| ES | 144,34 |

Spānija

50,52

Francija

49,84

Itālija

39,34

Kipra

1,40

Malta

3,23

ES

144,34

(6)  Šīs KPN robežās tādu zilo tunzivju nozvejai, kuru izmērs ir no 8 kg līdz 30 kg un kuras guvuši IV pielikuma 3. punktā minētie kuģi, ir noteikti šādi limiti un to sadalījums starp dalībvalstīm (BFT/*643):

| Itālija | 39,34 |
| --- | --- |
| ES | 39,34 |

Itālija

39,34

ES

39,34

(7)  Izņemot Spāniju un Portugāli, un tikai piezvejā.

(8)  To ES kuģu skaits, kas zvejo garspuru tunzivis (ziemeļu apakšgrupu) kā mērķsugu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu, ir 1 253.

(9)  Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu to zvejas kuģu maksimālais skaits, kuri peld ar dalībvalsts karogu un kuriem ir atļauts zvejot garspuru tunzivis (ziemeļu apakšgrupa) kā mērķsugu, starp dalībvalstīm ir sadalīts šādi:

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits |
| --- | --- |
| Īrija | 50 |
| Spānija | 730 |
| Francija | 151 |
| Apvienotā Karaliste | 12 |
| Portugāle | 310 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Īrija

50

Spānija

730

Francija

151

Apvienotā Karaliste

12

Portugāle

310

IE PIELIKUMS

ANTARKTIKA

CCAMLR konvencijas apgabals

Šīs KPN, ko pieņēmusi CCAMLR, nav iedalītas CCAMLR dalībniekiem, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga CCAMLR Sekretariāts, kas ziņos, kad zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.

| Suga: | Antarktikas leduszivs

  Champsocephalus gunnari | Zona: | FAO 48.3. Antarktika
  (ANI/F483.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 1 548 | | | |

Suga:

Antarktikas leduszivs

Champsocephalus gunnari

Zona:

FAO 48.3. Antarktika

(ANI/F483.)

KPN

1 548

| Suga: | Antarktikas leduszivs

  Champsocephalus gunnari | Zona: | FAO 58.5.2. Antarktika (1)

  (ANI/F5852.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 1 658 | (2) | | |

Suga:

Antarktikas leduszivs

Champsocephalus gunnari

Zona:

FAO 58.5.2. Antarktika (1)

(ANI/F5852.)

KPN

1 658

(2)

| Suga: | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides | Zona: | FAO 48.3. Antarktika
  (TOP/F483.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 3 000 | (3) | | |
| Īpaši nosacījumi

  Nepārsniedzot iepriekš minētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| A pārvaldības apgabals: 48° W līdz 43° 30'W – 52° 30' S līdz 56° S (TOP/*F483A) | 0 | | | |
| B pārvaldības apgabals: 43° 30'W līdz 40° W – 52° 30' S līdz 56° S (TOP/*F483B) | 900 | | | |
| C pārvaldības apgabals: 40° W līdz 33° 30' W – 52° 30' S līdz 56° S (TOP/*F483C) | 2 100 | | | |

Suga:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

Zona:

FAO 48.3. Antarktika

(TOP/F483.)

KPN

3 000

(3)

Īpaši nosacījumi

Nepārsniedzot iepriekš minētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

A pārvaldības apgabals: 48° W līdz 43° 30'W – 52° 30' S līdz 56° S (TOP/*F483A)

0

B pārvaldības apgabals: 43° 30'W līdz 40° W – 52° 30' S līdz 56° S (TOP/*F483B)

900

C pārvaldības apgabals: 40° W līdz 33° 30' W – 52° 30' S līdz 56° S (TOP/*F483C)

2 100

| Suga: | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides | Zona: | FAO 48.4. Antarktika
  (TOP/F484.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 75 | | | |

Suga:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

Zona:

FAO 48.4. Antarktika

(TOP/F484.)

KPN

75

| Suga: | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides | Zona: | FAO 58.5.2 Antarktika
  (TOP/F5852.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 2 550 | (4) | | |

Suga:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

Zona:

FAO 58.5.2 Antarktika

(TOP/F5852.)

KPN

2 550

(4)

| Suga: | Krils

  Euphausia superba | Zona: | FAO 48
  (KRI/F48.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 3 470 000 | (5) | | |
| Īpaši nosacījumi:

  Nepārsniedzot iepriekš minētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| Rajonā 48.1 (KRI/F48.1.) | 155 000 | | | |
| Rajonā 48.2 (KRI/F48.2.) | 279 000 | | | |
| Rajonā 48.3 (KRI/F48.3.) | 279 000 | | | |
| Rajonā 48.4 (KRI/F48.4.) | 93 000 | | | |

Suga:

Krils

Euphausia superba

Zona:

FAO 48

(KRI/F48.)

KPN

3 470 000

(5)

Īpaši nosacījumi:

Nepārsniedzot iepriekš minētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

Rajonā 48.1 (KRI/F48.1.)

155 000

Rajonā 48.2 (KRI/F48.2.)

279 000

Rajonā 48.3 (KRI/F48.3.)

279 000

Rajonā 48.4 (KRI/F48.4.)

93 000

| Suga: | Krils

  Euphausia superba | Zona: | FAO 58.4.1. Antarktika
  (KRI/F5841.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 440 000 | (6) | | |
| Īpaši nosacījumi

  Nepārsniedzot iepriekš minētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| 58.4.1. rajons uz rietumiem no 115°E (KRI/*F-41W) | 277 000 | | | |
| 58.4.1. rajons uz austrumiem no 115°E (KRI/*F-41E) | 163 000 | | | |

Suga:

Krils

Euphausia superba

Zona:

FAO 58.4.1. Antarktika

(KRI/F5841.)

KPN

440 000

(6)

Īpaši nosacījumi

Nepārsniedzot iepriekš minētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

58.4.1. rajons uz rietumiem no 115°E (KRI/*F-41W)

277 000

58.4.1. rajons uz austrumiem no 115°E (KRI/*F-41E)

163 000

| Suga: | Krils

  Euphausia superba | Zona: | FAO 58.4.2. Antarktika
  (KRI/F5842.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 2 645 000 | (7) | | |
| Īpaši nosacījumi

  Nepārsniedzot iepriekš minētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem: |
| 58.4.2. rajons uz rietumiem no 55°E
  (KRI/*F-42W) | 1 448 000 | | | |
| 58.4.2. rajons uz austrumiem no 55°E
  (KRI/*F-42E) | 1 080 000 | | | |

Suga:

Krils

Euphausia superba

Zona:

FAO 58.4.2. Antarktika

(KRI/F5842.)

KPN

2 645 000

(7)

Īpaši nosacījumi

Nepārsniedzot iepriekš minētās kvotas limitus, turpmāk norādītajos apakšapgabalos nedrīkst nozvejot vairāk par šādiem daudzumiem:

58.4.2. rajons uz rietumiem no 55°E

(KRI/*F-42W)

1 448 000

58.4.2. rajons uz austrumiem no 55°E

(KRI/*F-42E)

1 080 000

| Suga: | Pelēkā nototēnija

  Lepidonotothen squamifrons | Zona: | FAO 58.5.2. Antarktika
  (NOS/F5852.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 80 | | | |

Suga:

Pelēkā nototēnija

Lepidonotothen squamifrons

Zona:

FAO 58.5.2. Antarktika

(NOS/F5852.)

KPN

80

| Suga: | Krabji

  Paralomis spp. | Zona: | FAO 48.3. Antarktika
  (PAI/F483.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 1 600 | (8) | | |

Suga:

Krabji

Paralomis spp.

Zona:

FAO 48.3. Antarktika

(PAI/F483.)

KPN

1 600

(8)

| Suga: | Makrūrzivis

  Macrourus spp. | Zona: | FAO 58.5.2. Antarktika
  (GRV/F5852.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 360 | | | |

Suga:

Makrūrzivis

Macrourus spp.

Zona:

FAO 58.5.2. Antarktika

(GRV/F5852.)

KPN

360

| Suga: | Citas sugas | Zona: | FAO 58.5.2. Antarktika
  (OTH/F5852.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 50 | | | |

Suga:

Citas sugas

Zona:

FAO 58.5.2. Antarktika

(OTH/F5852.)

KPN

50

| Suga: | Raju dzimtas zivis

  Rajidae | Zona: | FAO 58.5.2. Antarktika
  (SRX/F5852.) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 120 | (9) | | |

Suga:

Raju dzimtas zivis

Rajidae

Zona:

FAO 58.5.2. Antarktika

(SRX/F5852.)

KPN

120

(9)

---

(1)  Attiecībā uz šo KPN apgabals, kurā drīkst zvejot, ir FAO 58.5.2. statistiskā rajona daļa, kuru norobežo līnija:

| a) | kas novilkta no punkta, kur 72° 15'E garuma meridiāns krustojas ar Austrālijas un Francijas jūras robežlīgumā noteikto robežu, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tā krustpunktam ar 53° 25'S platuma paralēli; |
| --- | --- |

a)

kas novilkta no punkta, kur 72° 15'E garuma meridiāns krustojas ar Austrālijas un Francijas jūras robežlīgumā noteikto robežu, uz dienvidiem gar meridiānu līdz tā krustpunktam ar 53° 25'S platuma paralēli;

| b) | tad uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustpunktam ar 74°E garuma meridiānu; |
| --- | --- |

b)

tad uz austrumiem gar šo paralēli līdz tās krustpunktam ar 74°E garuma meridiānu;

| c) | tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 52° 40'S platuma paralēles un 76°E garuma meridiāna krustpunktam; |
| --- | --- |

c)

tad uz ziemeļaustrumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 52° 40'S platuma paralēles un 76°E garuma meridiāna krustpunktam;

| d) | tad uz ziemeļiem gar šo meridiānu līdz tā krustpunktam ar 52°S platuma paralēli; |
| --- | --- |

d)

tad uz ziemeļiem gar šo meridiānu līdz tā krustpunktam ar 52°S platuma paralēli;

| e) | tad uz ziemeļrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 51°S platuma paralēles un 74° 30'E garuma meridiāna krustpunktam; un |
| --- | --- |

e)

tad uz ziemeļrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz 51°S platuma paralēles un 74° 30'E garuma meridiāna krustpunktam; un

| f) | tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam. |
| --- | --- |

f)

tad uz dienvidrietumiem gar ģeodēzisko līniju līdz sākuma punktam.

(2)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2009. gada 1. decembra līdz 2010. gada 30. novembrim.

(3)  Šo KPN piemēro zvejai ar āķu jedām laikposmā no 2010. gada 1. maija līdz 31. augustam un zvejai ar murdiem laikposmā no 2009. gada 1. decembra līdz 2010. gada 30. novembrim.

(4)  Šo KPN piemēro tikai uz rietumiem no 79° 20'E. Zveja uz austrumiem no šā meridiāna šajā zonā ir aizliegta (sk. IX pielikumu).

(5)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2009. gada 1. decembra līdz 2010. gada 30. novembrim.

(6)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2009. gada 1. decembra līdz 2010. gada 30. novembrim.

(7)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2009. gada 1. decembra līdz 2010. gada 30. novembrim.

(8)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2009. gada 1. decembra līdz 2010. gada 30. novembrim.

(9)  Šo KPN piemēro laikposmā no 2009. gada 1. decembra līdz 2010. gada 30. novembrim.

IF PIELIKUMS

DIENVIDAUSTRUMU ATLANTIJAS OKEĀNS

SEAFO konvencijas apgabals

Šīs KPN nav iedalītas SEAFO dalībniekiem, tāpēc Savienības daļa nav noteikta. Nozvejas uzrauga SEAFO Sekretariāts, kas ziņo, kad zveja ir jāpārtrauc KPN pilnīgas apguves dēļ.

| Suga: | Beriksas

  Beryx spp. | Zona: | SEAFO
  (ALF/SEAFO) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 200 | | | |

Suga:

Beriksas

Beryx spp.

Zona:

SEAFO

(ALF/SEAFO)

KPN

200

| Suga: | Sarkanie dziļūdens krabji

  Chaceon (Geryon) quinquedens | Zona: | SEAFO B1 apakšrajons (1)

  (CRR/F47NAM) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 0 | | | |

Suga:

Sarkanie dziļūdens krabji

Chaceon (Geryon) quinquedens

Zona:

SEAFO B1 apakšrajons (1)

(CRR/F47NAM)

KPN

0

| Suga: | Sarkanie dziļūdens krabji

  Chaceon.(Geryon) quinquedens | Zona: | SEAFO, izņemot B1 apakšrajonu
  (CRR/F47X) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 200 | | | |

Suga:

Sarkanie dziļūdens krabji

Chaceon.(Geryon) quinquedens

Zona:

SEAFO, izņemot B1 apakšrajonu

(CRR/F47X)

KPN

200

| Suga: | Patagonijas ilkņzivs

  Dissostichus eleginoides | Zona: | SEAFO
  (TOP/SEAFO) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 200 | | | |

Suga:

Patagonijas ilkņzivs

Dissostichus eleginoides

Zona:

SEAFO

(TOP/SEAFO)

KPN

200

| Suga: | Atlantijas lielgalvis

  Hoplostethus atlanticus | Zona: | SEAFO B1 apakšapgabals (2)

  (ORY/F47NAM) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 0 | | | |

Suga:

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Zona:

SEAFO B1 apakšapgabals (2)

(ORY/F47NAM)

KPN

0

| Suga: | Atlantijas lielgalvis

  Hoplostethus atlanticus | Zona: | SEAFO, izņemot B1 apakšapgabalu
  (ORY/F47X) |
| --- | --- | --- | --- |
| KPN | 50 | | | |

Suga:

Atlantijas lielgalvis

Hoplostethus atlanticus

Zona:

SEAFO, izņemot B1 apakšapgabalu

(ORY/F47X)

KPN

50

(1)  Šīs KPN piemērošanas vajadzībām apgabals, kurā drīkst zvejot, ir noteikts šādi:

---

| — | tā rietumu robeža ir 0°E garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

tā rietumu robeža ir 0°E garuma meridiāns,

| — | tā ziemeļu robeža ir 20°S platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

tā ziemeļu robeža ir 20°S platuma paralēle,

| — | tā dienvidu robeža ir 28°S platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

tā dienvidu robeža ir 28°S platuma paralēle,

| — | tā austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža. |
| --- | --- |

—

tā austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža.

(2)  Šajā pielikumā apgabals, kurā drīkst zvejot, ir noteikts šādi:

| — | tā rietumu robeža ir 0°E garuma meridiāns, |
| --- | --- |

—

tā rietumu robeža ir 0°E garuma meridiāns,

| — | tā ziemeļu robeža ir 20°S platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

tā ziemeļu robeža ir 20°S platuma paralēle,

| — | tā dienvidu robeža ir 28°S platuma paralēle, |
| --- | --- |

—

tā dienvidu robeža ir 28°S platuma paralēle,

| — | tā austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža. |
| --- | --- |

—

tā austrumu robeža ir Namībijas EEZ ārējā robeža.

IG PIELIKUMS

DIENVIDU TUNZIVS — visi apgabali

| Suga: | Dienvidu tunzivs

  Thunnus maccoyii | Zona: | Visi apgabali
  (SBF/F41-81) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | 10 | (1) | | |
| KPN | 9 449 | | | |

Suga:

Dienvidu tunzivs

Thunnus maccoyii

Zona:

Visi apgabali

(SBF/F41-81)

ES

10

(1)

KPN

9 449

(1)  Vienīgi piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā.

---

IH PIELIKUMS

WCPFC konvencijas apgabals

| Suga: | Zobenzivs

  Xiphias gladius | Zona: | WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20°S
  (F7120S) |
| --- | --- | --- | --- |
| ES | nav noteikts | | | |
| KPN | nav noteikts | | | |

Suga:

Zobenzivs

Xiphias gladius

Zona:

WCPFC konvencijas apgabals uz dienvidiem no 20°S

(F7120S)

ES

nav noteikts

KPN

nav noteikts

IJ PIELIKUMS

SPRFMO konvencijas apgabals

| Suga: | Stavrida

  Trachurus murphyi | Zona: | SPRFMO konvencijas apgabals
  (CJM) |
| --- | --- | --- | --- |
| Vācija | 49 553 | | | |
| Nīderlande | 47 449 | | | |
| Lietuva | 37 998 | | | |
| Polija | 44 000 | | | |
| ES | 179 000 | | | |

Suga:

Stavrida

Trachurus murphyi

Zona:

SPRFMO konvencijas apgabals

(CJM)

Vācija

49 553

Nīderlande

47 449

Lietuva

37 998

Polija

44 000

ES

179 000

I pielikuma papildinājums

1.   Mencu selektivitāte Ziemeļjūrā un Skagerakā

1.1.   Dalībvalstis saskaņā ar 1.2. līdz 1.6. punktā izklāstītajiem noteikumiem veic pasākumus, lai 2010. gadam sadalītu mencu kvotu izmantojumu kuģiem, kas peld ar to karogu, zvejo Ziemeļjūrā un Skagerakā un izmanto grunts traļus, dāņu vadus un tiem līdzīgus velkamus zvejas rīkus, izņemot rāmja traļus, un ierobežotu mencu izmetumus no šiem kuģiem.

1.2.   Dalībvalstis 1.1. punktā minēto zvejas rīku izmantošanu pielāgo mencu kvotas izlietojumam. Šajā nolūkā dalībvalstis 2010. gadā līdz katra ceturkšņa beigām nosaka mencas kvotu izlietojuma mērķus un paziņo tos Komisijai līdz 2010. gada 1. februārim.

1.3.   Ja 2010. gadā pirmā, otrā vai trešā ceturkšņa beigās mencu kvotas izlietojums pārsniedz mērķa daudzumu par vairāk nekā 10 %, attiecīgā dalībvalsts veic pasākumus, lai tās 1.1. punktā minētie kuģi veiktu izmantoto zvejas rīku tehniskas izmaiņas, kas mencu piezveju ļautu samazināt tādā mērā, lai nākamā ceturkšņa beigās kvotas izlietojuma mērķis būtu ievērots.

1.4.   Viena mēneša laikā no tā ceturkšņa beigām, kurā mērķa daudzums tika pārsniegts, dalībvalstis informē Komisiju par 1.3. punktā minētajiem pasākumiem, norādot tehniskās izmaiņas, ko plānots veikt attiecībā uz zvejas rīkiem, un kuģus, kurus šīs izmaiņas skars, kā arī pievienojot pamatojumu paredzamajai ietekmei uz mencu nozvejas rādītājiem.

1.5.   Ja jebkurā laikā līdz 2010. gada 15. oktobrim dalībvalsts mencu kvota ir apgūta 90 % apmērā, visiem attiecīgās dalībvalsts kuģiem, kas minēti 1.1. punktā un izmanto zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks, izņemot kuģus, kuri izmanto dāņu vadus, uzliek obligātu pienākumu atlikušajā gada daļā izmantot zvejas rīkus, kas aprakstīti Regulas (EK) Nr. 43/2009 III pielikuma 4. papildinājumā, vai citus rīkus, kuru tehniskie parametri nodrošina līdzvērtīgus mencu nozvejas rādītājus, kā apstiprinājusi ZZTEK, vai kuģiem, kas zvejo Norvēģijas omārus, izmantot šķirotājrežģi, kas raksturots minētā pielikuma 3. papildinājumā, vai jebkurus citus zvejas rīkus ar pierādītu līdzvērtīgu izkļūšanas iespēju.

1.6.   Neatkarīgi no 1.5. punkta dalībvalstis minētajā punktā norādītos pasākumus var piemērot arī atsevišķiem kuģiem vai kuģu grupām, kuri jebkurā laikā līdz 2010. gada 15. novembrim ir apguvuši 90 % no valstij pieejamās mencu kvotas daļas, kas tiem iedalīta saskaņā ar valsts zvejas iespēju sadales metodi.

1.7.   Neatkarīgi no 1.3. un 1.5. punkta dalībvalstis minētajos punktos norādītos pasākumus var piemērot arī atsevišķiem kuģiem vai kuģu grupām, kuriem saskaņā ar valsts zvejas iespēju sadales metodi ir iedalīta daļa no valstij pieejamās mencu kvotas.

2.   Mencu selektivitāte Lamanša austrumu daļā

2.1.   Dalībvalstis saskaņā ar 2.2., 2.3. un 2.4. punktā izklāstītajiem ar noteikumiem veic pasākumus, lai 2010. gadam sadalītu mencu kvotu izmantojumu kuģiem, kas peld ar to karogu, zvejo Lamanša austrumu daļā un izmanto grunts traļus, dāņu vadus un tiem līdzīgus velkamus zvejas rīkus, izņemot rāmja traļus, un ierobežotu mencu izmetumus no šiem kuģiem.

2.2.   Dalībvalstis 2.1. punktā minēto zvejas rīku izmantošanu pielāgo to mencu kvotas izlietojumam. Šajā nolūkā dalībvalstis 2010. gadā līdz katra ceturkšņa beigām nosaka to mencas kvotu izlietojuma mērķus un paziņo tos Komisijai līdz 2010. gada 1. februārim.

2.3.   Ja 2010. gada otrā vai trešā ceturkšņa beigās mencu kvotas izlietojums pārsniedz mērķa daudzumu par vairāk nekā 10 %, attiecīgā dalībvalsts veic pasākumus, tostarp nosaka reāllaika zvejas liegumus, lai 2.1. punktā minētie kuģi, kas peld ar tās karogu, nepieļautu mencu piezveju un zvejotu kvotā neiekļautas sugas tādā daudzumā, lai nākamā ceturkšņa beigās mencu kvotas izlietojuma mērķis būtu ievērots.

2.4.   Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis informē Komisiju par 2.3. punktā minētajiem pasākumiem.

---

IIA PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAISTĪBĀ AR KONKRĒTU KRĀJUMU PĀRVALDĪBU ICES IIIa, IV, VIa, VIIa, VIId ZONĀ UN ES ŪDEŅOS ICES IIa UN Vb ZONĀ

1.   Darbības joma

1.1.   Šo pielikumu piemēro ES kuģiem, uz kuriem ir kāds no Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītajiem zvejas rīkiem vai kuri izmanto šādus rīkus un kuri atrodas minētā pielikuma 2. punktā norādītajos ģeogrāfiskajos apgabalos.

1.2.   Šo pielikumu nepiemēro kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks par 10 metriem. Šiem kuģiem nav jābūt saņēmušiem īpašas zvejas atļaujas, kas izdotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu. Attiecīgās dalībvalstis, izmantojot piemērotas paraugu ņemšanas metodes, novērtē šo kuģu zvejas piepūli pa zvejas piepūles grupām, pie kurām tie pieder. Komisija 2010. gadā lūdz sniegt zinātnisko ieteikumu, kurā novērtēta šo kuģu īstenotā zvejas piepūle, lai lemtu par to turpmāku iekļaušanu zvejas piepūles režīmā.

2.   Reglamentēti zvejas rīki un ģeogrāfiskie apgabali

Šā pielikuma īstenošanas vajadzībām piemēro Regulas (EK) Nr. 1342/2008 I pielikuma 1. punktā norādītos reglamentētos zvejas rīkus un minētā pielikuma 2. punktā norādītos ģeogrāfiskos apgabalus.

3.   Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle

3.1.   Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1342/2008 12. panta 1. punktā un — 2010. gada pārvaldības periodam — Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. panta 2. punktā, katras dalībvalsts zvejas piepūles grupām laikposmā no 2010. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. janvārim ir noteikta 1. papildinājumā.

3.2.   Gada zvejas piepūles maksimālie līmeņi, kas noteikti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003, neietekmē šajā pielikumā noteikto maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli.

4.   Dalībvalstu pienākumi

4.1.   Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 676/2007 9. pantā, Regulas (EK) Nr. 1342/2008 4. pantā un 13. līdz 17. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26. līdz 34. pantā.

4.2.   Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par šajā pantā minēto ģeogrāfisko apgabalu mencu pārvaldības vajadzībām uzskata katru no ģeogrāfiskajām zonām, kas minētas 2. punktā, bet jūras zeltplekstu un jūrasmēļu pārvaldības vajadzībām – ICES IV zonu.

5.   Zvejas piepūles iedalīšana

5.1.   Ja dalībvalsts to uzskata par lietderīgu, lai panāktu šā zvejas piepūles režīma ilgtspējīgu īstenošanu, tā nevienā ģeogrāfiskajā apgabalā, uz ko attiecas šis pielikums, neatļauj nevienam tās kuģim, kam nav reģistrēta šāda zvejas darbība, zvejot ar reglamentētiem zvejas rīkiem, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā reglamentētajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos.

5.2.   Dalībvalsts var noteikt pārvaldības periodus, kuros atsevišķiem kuģiem vai kuģu grupām iedala visu maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli vai tās daļu. Šādā gadījumā dienu vai stundu skaitu, ko kuģis attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt pārvaldības periodā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem. Ikvienā šādā pārvaldības periodā dalībvalsts var pārdalīt zvejas piepūli starp atsevišķiem kuģiem vai kuģu grupām.

5.3.   Ja laiku, ko kuģiem atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 4. punktā izklāstītajiem nosacījumiem. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis pārtrauc atrašanos apgabalā pirms 24 stundu laikposma beigām.

6.   Attiecīgo datu paziņošana

6.1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, dalībvalstis, sagatavojot ziņojumu atbilstīgi 2. papildinājumam, pēc pieprasījuma nosūta Komisijai datus par zvejas piepūli, kuru to zvejas kuģi īstenojuši pagājušajā mēnesī un iepriekšējos mēnešos.

6.2.   Datus nosūta uz attiecīgajām elektroniskā pasta adresēm, kuras Komisija paziņo dalībvalstīm. Kad kļūst iespējams nosūtīt datus uz Zvejniecības datu apmaiņas sistēmu (vai jebkuru jaunu datu sistēmu, par kuras izmantošanu lemj Komisija), dalībvalstis līdz katra mēneša piecpadsmitajam datumam nosūta datus uz sistēmu, norādot līdz pagājušā mēneša beigām īstenoto zvejas piepūli. Vismaz divus mēnešus pirms pirmā termiņa Komisija paziņo dalībvalstīm dienu, kurā sistēma ir izmantojama datu nosūtīšanai. Pirmajā uz sistēmu nosūtītajā zvejas piepūles deklarācijā norāda kopš 2010. gada 1. februāra īstenoto zvejas piepūli. Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma nosūta tai datus par zvejas piepūli, kuru to zvejas kuģi īstenojuši 2010. gada janvārī.

IIA Pielikuma 1. papildinājums

Maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle kilovatdienās

| Ģeogrāfiskais apgabals | Reglamentēti zvejas rīki | DK | DE | SE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a) | Kategats |

Ģeogrāfiskais apgabals

Reglamentēti zvejas rīki

DK

DE

SE

a)

Kategats

TR1

197 929

4 212

16 610

TR2

1 475 629

9 316

582 233

TR3

523 126

0

55 853

BT1

0

0

0

BT2

0

0

0

GN

115 456

26 534

13 102

GT

22 645

0

22 060

LL

1 100

0

25 339

| Ģeogrāfiskais apgabals | Reglamentēti zvejas rīki | BE | DK | DE | ES | FR | IE | NL | SE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| b) | Skageraks;
  tā ICES IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā; ICES IV zona un ES ūdeņi ICES IIa zonā;

  ICES VIId zona |

Ģeogrāfiskais apgabals

Reglamentēti zvejas rīki

BE

DK

DE

ES

FR

IE

NL

SE

UK

b)

Skageraks;

tā ICES IIIa zonas daļa, kas neietilpst Skagerakā un Kategatā; ICES IV zona un ES ūdeņi ICES IIa zonā;

ICES VIId zona

TR1

432

4 892 761

1 379 121

2 036

2 214 240

227

371 757

248 638

8 938 164

TR2

279 868

4 106 634

516 154

0

9 638 858

15 861

1 080 920

872 900

7 409 969

TR3

0

4 391 356

3 501

0

107 041

0

48 508

263 772

21 511

BT1

1 427 574

1 157 265

29 271

0

0

0

999 808

0

1 739 759

BT2

6 229 751

88 645

1 691 253

0

829 504

0

34 923 335

0

7 337 669

GN

163 531

2 307 977

224 484

0

222 598

0

438 664

74 925

546 303

GT

0

224 124

467

0

2 374 073

0

0

48 968

14 004

LL

0

56 312

0

245

71 448

0

0

110 468

134 880

| Ģeogrāfiskais apgabals | Reglamentēti zvejas rīki | BE | FR | IE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| c) | ICES VIIa zona |

Ģeogrāfiskais apgabals

Reglamentēti zvejas rīki

BE

FR

IE

UK

c)

ICES VIIa zona

TR1

0

138 714

59 625

603 719

TR2

17 409

552

845 598

1 934 646

TR3

0

0

8 433

1 588

BT1

0

0

0

0

BT2

843 782

0

514 584

111 693

GN

0

158

18 255

5 970

GT

0

0

0

158

LL

0

0

0

70 614

| Ģeogrāfiskais apgabals | Reglamentēti zvejas rīki | DE | ES | FR | IE | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| d) | ICES VIa zona un ES ūdeņi ICES Vb zonā |

Ģeogrāfiskais apgabals

Reglamentēti zvejas rīki

DE

ES

FR

IE

UK

d)

ICES VIa zona un ES ūdeņi ICES Vb zonā

TR1

16 569

0

3 387 803

221 346

1 836 929

TR2

0

0

7 415

479 043

2 972 845

TR3

0

0

0

20 355

30 042

BT1

0

0

7 161

0

117 544

BT2

0

0

13 211

3 801

4 626

GN

35 442

13 836

400 503

5 697

213 454

GT

0

0

0

1 953

145

LL

0

1 402 142

54 917

4 250

630 040

IIA pielikuma 2. papildinājums

II tabula

Ziņojuma struktūra

| Valsts | Zvejas rīks | Apgabals | Gads | Mēnesis | Summārā deklarācija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |

Valsts

Zvejas rīks

Apgabals

Gads

Mēnesis

Summārā deklarācija

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

III tabula

Datu formāts

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (1)

  L(pie kreisās malas)/R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Valsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (1)

L(pie kreisās malas)/R(pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Valsts

3

—

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | Zvejas rīks |
| --- | --- |

(2)

Zvejas rīks

3

—

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

TR1

TR2

TR3

BT1

BT2

GN1

GT1

LL1

| (3) | Apgabals |
| --- | --- |

(3)

Apgabals

8

L

Viens no šādiem apgabaliem:

03AS

02A0407D

07A

06A

| (4) | Gads |
| --- | --- |

(4)

Gads

4

—

Gads, kurā ir mēnesis, par kuru sniedz deklarāciju

| (5) | Mēnesis |
| --- | --- |

(5)

Mēnesis

2

—

Mēnesis, par kuru sniedz zvejas piepūles deklarāciju (apzīmēts ar diviem cipariem no 01 līdz 12)

| (6) | Summārā deklarācija |
| --- | --- |

(6)

Summārā deklarācija

13

R

Summārā zvejas piepūle, izteikta kilovatdienās, no (4) laukā norādītā gada 1. janvāra līdz (5) laukā norādītā mēneša beigām.

---

(1)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

---

IIB PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAISTĪBĀ AR KONKRĒTU DIENVIDU HEKA UN NORVĒĢIJAS OMĀRA KRĀJUMU ATJAUNOŠANU ICES VIIIc UN IXa RAJONĀ, IZŅEMOT KADISAS JŪRAS LĪCI

1.   Darbības joma

Šo pielikumu piemēro ES kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir traļi, dāņu vadi vai tiem līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, vai grunts āķu jedas vai kuri minētos zvejas rīkus izmanto un kuri atrodas ICES VIIIc un IXa rajonā, izņemot Kadisas jūras līci.

2.   Definīcijas

Šajā pielikumā:

| a) | “zvejas rīku grupa” ietver traļus, dāņu vadus un tiem līdzīgus zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, un grunts āķu jedas; |
| --- | --- |

a)

“zvejas rīku grupa” ietver traļus, dāņu vadus un tiem līdzīgus zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai lielāks, un žaunu tīklus, kuru linuma acs izmērs ir 60 mm vai lielāks, un grunts āķu jedas;

| b) | “reglamentēti zvejas rīki” ir jebkuras šai zvejas rīku grupai piederošas kategorijas zvejas rīki; |
| --- | --- |

b)

“reglamentēti zvejas rīki” ir jebkuras šai zvejas rīku grupai piederošas kategorijas zvejas rīki;

| c) | “apgabals” ir ICES VIIIc un IXa rajons, izņemot Kadisas jūras līci; |
| --- | --- |

c)

“apgabals” ir ICES VIIIc un IXa rajons, izņemot Kadisas jūras līci;

| d) | “2010. gada pārvaldības periods” ir laikposms no 2010. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. janvārim; |
| --- | --- |

d)

“2010. gada pārvaldības periods” ir laikposms no 2010. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. janvārim;

| e) | “īpaši nosacījumi” ir 5.2. punktā minētie īpašie nosacījumi. |
| --- | --- |

e)

“īpaši nosacījumi” ir 5.2. punktā minētie īpašie nosacījumi.

3.   Kuģi, uz kuriem attiecas zvejas piepūles limiti

3.1.   Dalībvalsts attiecīgajā apgabalā neatļauj zvejot ar reglamentētiem zvejas rīkiem nevienam tās kuģim, kam šajā apgabalā 2002., 2003., 2004., 2005., 2006., 2007., 2008. vai 2009. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, izņemot tādas reģistrētas zvejas darbības, kuras saistītas ar dienu nodošanu starp zvejas kuģiem, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos.

3.2.   Kuģim, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu zvejai attiecīgajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar reglamentētu zvejas rīku, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas jūrā pavadāmas dienas saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu.

4.   Vispārēji pienākumi un darbības ierobežojumi

4.1.   Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti Regulas (EK) Nr. 2166/2005 8. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26. līdz 34. pantā.

4.2.   Katra dalībvalsts nodrošina to, ka ES kuģis, kas peld ar tās karogu, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā 5. punktā paredzēto dienu skaitu, ja uz tā ir kāds no reglamentētiem zvejas rīkiem.

4.3.   Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par šajā pantā minēto ģeogrāfisko apgabalu uzskata 2. punktā noteikto apgabalu.

ES KUĢIEM IEDALĪTO APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS

5.   Maksimālais dienu skaits

5.1.   Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2010. gada pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt ar tās karogu peldošam kuģim, uz kura ir kāds no reglamentētiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.

5.2.   Lai noteiktu maksimālo jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko ES kuģis ar savas karoga dalībvalsts atļauju var atrasties attiecīgajā apgabalā, saskaņā ar I tabulu piemēro šādus īpašos nosacījumus:

| a) | saskaņā ar zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā kopējais kuģa veikto heka izkrāvumu apjoms 2007. vai 2008. gadā ir mazāks nekā 5 tonnas, un |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā kopējais kuģa veikto heka izkrāvumu apjoms 2007. vai 2008. gadā ir mazāks nekā 5 tonnas, un

| b) | saskaņā ar zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā kopējais kuģa veikto Norvēģijas omāra izkrāvumu apjoms 2007. vai 2008. gadā ir mazāks nekā 2,5 tonnas. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar zvejas žurnālā izdarītajiem ierakstiem par izkrāvumu apjomu dzīvsvarā kopējais kuģa veikto Norvēģijas omāra izkrāvumu apjoms 2007. vai 2008. gadā ir mazāks nekā 2,5 tonnas.

5.3.   Īpašo nosacījumu, kas minēts 5.2. punktā, kuģis var nodot vienam vai vairākiem citiem kuģiem, kuri flotē aizstāj minēto kuģi, ja aizstājējkuģis izmanto līdzīgu zvejas rīku un tam nevienā darbības gadā nav reģistrēti heka un Norvēģijas omāra izkrāvumi, kuru svars pārsniedz 5.2. punktā norādīto svaru.

5.4.   Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli pārvalda saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu dalībvalsts ikvienam attiecīgajam kuģim var atļaut attiecībā uz jebkuru no I tabulā minētajiem reglamentētajiem zvejas rīkiem un īpašajiem nosacījumiem pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no minētajā tabulā noteiktā skaita, ja vien ir ievērots reglamentētajam zvejas rīkam un 5.2. punktā norādītajam īpašajam nosacījumam noteiktais kopējais kilovatdienu skaits.

Šis kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas kuģiem, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un drīkst izmantot reglamentēto zvejas rīku, un attiecīgā gadījumā atbilst īpašajam nosacījumam. Individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja nebūtu piemērots šis punkts. Ja saskaņā ar I tabulu dienu skaits nav ierobežots, attiecīgais dienu skaits, ko kuģis var izmantot, ir 360 dienas.

5.5.   Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 5.4. punktu, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā minēto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:

| — | zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts kuģa numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda, |
| --- | --- |

—

zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts kuģa numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda,

| — | šo kuģu 2007., 2008. un 2009. gada nozvejas reģistrs, kas apliecina atbilstību 5.2. punkta a) vai b) apakšpunkta īpašajos nosacījumos noteiktajam nozvejas sastāvam, ja šie kuģi atbilst šādam īpašajam nosacījumam, |
| --- | --- |

—

šo kuģu 2007., 2008. un 2009. gada nozvejas reģistrs, kas apliecina atbilstību 5.2. punkta a) vai b) apakšpunkta īpašajos nosacījumos noteiktajam nozvejas sastāvam, ja šie kuģi atbilst šādam īpašajam nosacījumam,

| — | to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 5.4. punktu. |
| --- | --- |

—

to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 5.4. punktu.

Pamatojoties uz minēto aprakstu, Komisija var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot 5.4. punktu.

6.   Pārvaldības periodi

6.1.   Dalībvalsts I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pa pārvaldības periodiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.

6.2.   Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka attiecīgā dalībvalsts.

Ja laiku, ko kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 4.1. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis pārtrauc atrašanos apgabalā pirms 24 stundu laikposma beigām.

7.   Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību izbeigšanu

7.1.   Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi pēc 2004. gada 1. janvāra atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 7. pantam, Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. pantam vai 2008. gada 24. jūlija Padomes Regulai (EK) Nr. 744/2008, ar ko izveido īpašu pagaidu darbību ekonomikas krīzes skarto Eiropas Kopienas zvejas flotu pārstrukturēšanas veicināšanai (1), vai ko izraisījuši citi apstākļi, kurus dalībvalstis ir pienācīgi pamatojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstīm jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētiem zvejas rīkiem. Var ņemt vērā ikvienu kuģi, par kuru var pierādīt, ka tas pilnībā izbeidzis zveju attiecīgajā apgabalā.

Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgos zvejas rīkus, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja attiecīgos zvejas rīkus. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.

Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 3. vai 5.3. punktam vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas.

7.2.   Dalībvalsts, kas vēlas izmantot saskaņā ar 7.1. punktu iedalītās dienas, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par I tabulā norādīto zvejas rīku grupu un īpašo nosacījumu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:

| — | zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts kuģu numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda, |
| --- | --- |

—

zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts kuģu numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda,

| — | šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītās dienās, atbilstīgi zvejas rīku grupai un, ja vajadzīgs, īpašajam nosacījumam. |
| --- | --- |

—

šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītās dienās, atbilstīgi zvejas rīku grupai un, ja vajadzīgs, īpašajam nosacījumam.

7.3.   Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var grozīt attiecīgajai dalībvalstij 5.1. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru.

7.4.   Dalībvalsts 2010. gada pārvaldības periodā šīs jūrā pavadāmās papildu dienas var pārdalīt visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot reglamentētos zvejas rīkus. Papildu dienas, kas bija iedalītas no flotes izslēgtam kuģim, kurš atbilda 5.2. punkta a) vai b) apakšpunktā minētajam īpašajam nosacījumam, nedrīkst iedalīt kuģim, kurš turpina aktīvu darbību, bet neatbilst īpašajam nosacījumam.

7.5.   Dalībvalsts 2010. gada pārvaldības periodā nedrīkst pārdalīt papildu dienas, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību izbeigšanu, ja vien Komisija nav pieņēmusi lēmumu, kurā attiecīgais papildu dienu skaits ir pārvērtēts, ņemot vērā pašreizējās zvejas rīku grupas un jūrā pavadāmo dienu limitus. Kad dalībvalsts ir iesniegusi pieprasījumu pārvērtēt dienu skaitu, tai ir atļauts līdz Komisijas lēmuma pieņemšanai provizoriski pārdalīt 50 % papildu dienu.

8.   Papildu dienu iedalīšana pastiprinātai novērotāju izvietošanai

8.1.   Pamatojoties uz pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir kāds no reglamentētiem zvejas rīkiem. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas noteiktas Padomes 2008. gada 25. februāra Regulā (EK) Nr. 199/2008 par Kopienas sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā padoma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (2) un tās īstenošanas noteikumos, kas piemērojami nacionālajām programmām.

Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa.

8.2.   Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītās dienas, iesniedz pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas aprakstu Komisijai apstiprināšanai.

8.3.   Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var grozīt 5.1. punktā minēto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas novērotāju izvietošanas programma.

8.4.   Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātu novērotāju izvietošanas programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.

9.   Īpaši nosacījumi dienu iedalīšanai

9.1.   Ja kuģim neierobežots skaits dienu ir iedalīts tāpēc, ka ir izpildīti īpašie nosacījumi, kuģa izkrāvumi 2010. gada pārvaldības periodā nedrīkst pārsniegt 5 tonnas (dzīvsvars) heku un 2,5 tonnas (dzīvsvars) Norvēģijas omāru.

9.2.   Kuģis, esot jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī.

9.3.   Ja kuģis neievēro kādu no šiem nosacījumiem, tam uzreiz tiek atņemtas tiesības uz papildu dienām, kuru iedalīšana saistīta ar attiecīgo īpašo nosacījumu.

I tabula

Maksimālais dienu skaits, ko kuģis katru gadu drīkst pavadīt apgabalā, izmantojot konkrētus zvejas rīkus

| Īpašais nosacījums | Reglamentēti zvejas rīki | Maksimālais dienu skaits |
| --- | --- | --- |
| | Grunts traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ≥60 mm, un grunts āķu jedas | 158 |
| 5.2. punkta a) apakšpunkts un 5.2. punkta b) apakšpunkts | Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ≥60 mm, un grunts āķu jedas | Neierobežots |

Īpašais nosacījums

Reglamentēti zvejas rīki

Maksimālais dienu skaits

Grunts traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ≥60 mm, un grunts āķu jedas

158

5.2. punkta a) apakšpunkts un 5.2. punkta b) apakšpunkts

Grunts traļi, dāņu vadi un līdzīgi zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir ≥32 mm, žaunu tīkli, kuru linuma acs izmērs ≥60 mm, un grunts āķu jedas

Neierobežots

APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI

10.   Dienu nodošana starp kuģiem, kas peld ar vienas dalībvalsts karogu

10.1.   Dalībvalsts var atļaut ikvienam zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas nodot kādam citam zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir mazāks vai vienāds ar dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta ES zvejas flotes reģistrā.

10.2.   Saskaņā ar 10.1. punktu nodoto apgabalā pavadāmo dienu kopējais skaits, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nedrīkst būt lielāks par dienas nododošā kuģa apgabalā pavadīto reģistrēto vidējo dienu skaitu gadā, kas apstiprināts zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.

10.3.   Dienu nodošana, kas aprakstīta 10.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kuri izmanto kādu no reglamentētiem zvejas rīkiem, un tikai tajā pašā pārvaldības periodā.

10.4.   Dienu nodošana ir atļauta tikai kuģiem, kas izmanto bez atbilstības īpašajam nosacījumam iedalītas zvejas dienas.

10.5.   Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par veiktajām dienu nodošanām. Izklājlapas formātu šajā punktā minētās informācijas vākšanai un nosūtīšanai var pieņemt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru.

11.   Dienu nodošana starp zvejas kuģiem, kas peld ar dažādu dalībvalstu karogu

Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu, ja 3.1., 3.2., un 10. punktu piemēro mutatis mutandis. Ja dalībvalstis nolemj atļaut šādu nodošanu, tās pirms nodevuma veikšanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot dienu skaitu, zvejas piepūli un attiecīgā gadījumā ar to saistītās zvejas kvotas.

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

12.   Attiecīgo datu vākšana

Pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadāmo zvejas dienu pārvaldībai, dalībvalstis katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par to zvejas piepūli, ko īstenojuši kuģi, kuri apgabalā izmanto dažāda veida zvejas rīkus, un par šo kuģu dzinēju jaudu kW.

13.   Attiecīgo datu paziņošana

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis dara Komisijai zināmus 12. punktā minētos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā nosūta Komisijai arī informāciju par iedalīto un izmantoto zvejas piepūli, aptverot visu 2009. un 2010. gada pārvaldības periodu vai tā daļas.

II tabula

Ziņojuma formāts, kādā nosūtama informācija par kilovatdienām (pa gadiem)

| Valsts | Zvejas rīks | Gads | Summārā zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |

Valsts

Zvejas rīks

Gads

Summārā zvejas piepūles deklarācija

(1)

(2)

(3)

(4)

III tabula

Datu formāts, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa gadiem)

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (3)

  L(pie kreisās malas)/R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Valsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (3)

L(pie kreisās malas)/R(pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Valsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | Zvejas rīks |
| --- | --- |

(2)

Zvejas rīks

2

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

TR = traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm

GN = žaunu tīkli ≥ 60 mm

LL = grunts āķu jedas

| (3) | Gads |
| --- | --- |

(3)

Gads

4

2006., 2007., 2008., 2009. vai 2010. gads

| (4) | Summārā zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- |

(4)

Summārā zvejas piepūles deklarācija

7

R

Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim

IV tabula

Ziņojuma formāts, kādā nosūtama ar kuģiem saistīta informācija

| Valsts | CFR | Ārējais marķējums | Pārvaldības perioda ilgums | Paziņotie zvejas rīki | Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus | Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki | Dienu nodošana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr.2 | Nr.3 | ... | Nr.1 | Nr.2 | Nr.3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (5) | (5) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) | (8) | (8) | (8) | (9) |

Valsts

CFR

Ārējais marķējums

Pārvaldības perioda ilgums

Paziņotie zvejas rīki

Īpaši nosacījumi, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus

Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki

Dienu nodošana

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr.2

Nr.3

...

Nr.1

Nr.2

Nr.3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(5)

(5)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

(8)

(8)

(8)

(9)

V tabula

Datu formāts, kādā sagatavojama ar kuģiem saistīta informācija

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (4)

  L(pie kreisās malas)/R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Valsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (4)

L(pie kreisās malas)/R(pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Valsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | CFR |
| --- | --- |

(2)

12

ES zvejas flotes reģistra numurs.

Zvejas kuģa unikālais identifikācijas numurs.

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijai ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm.

| (3) | Ārējais marķējums |
| --- | --- |

(3)

Ārējais marķējums

14

L

Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87

| (4) | Pārvaldības perioda ilgums |
| --- | --- |

(4)

Pārvaldības perioda ilgums

2

L

Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos.

| (5) | Paziņotie zvejas rīki |
| --- | --- |

(5)

Paziņotie zvejas rīki

2

L

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

TR = traļi, dāņu vadi un tiem līdzīgi zvejas rīki ≥ 32 mm

GN = žaunu tīkli ≥ 60 mm

LL = grunts āķu jedas

| (6) | Īpašais nosacījums, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem |
| --- | --- |

(6)

Īpašais nosacījums, ko piemēro paziņotajiem zvejas rīkiem

2

L

Norāda, kuru no IIB pielikuma 7.2. punktā norādītajiem īpašajiem nosacījumiem (a–b) piemēro, ja piemēro kādu no tiem.

| (7) | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus |
| --- | --- |

(7)

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus

3

L

Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIB pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums.

| (8) | Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki |
| --- | --- |

(8)

Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki

3

L

Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā un izmantojis zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam.

| (9) | Dienu nodošana |
| --- | --- |

(9)

Dienu nodošana

4

L

Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”.

---

(1)  OV L 202, 31.7.2008., 1. lpp.

(2)  OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.

(3)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

(4)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

---

IIC PIELIKUMS

ZVEJAS PIEPŪLE KUĢIEM SAISTĪBĀ AR LAMANŠA RIETUMU DAĻAS JŪRASMĒLES KRĀJUMU PĀRVALDĪBU ICES VIIe ZONĀ

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1.   Darbības joma

1.1.   Šo pielikumu piemēro ES kuģiem, kuru lielākais garums ir 10 metri vai lielāks, uz kuriem ir kāds no 3. punktā norādītajiem zvejas rīkiem vai kuri tādus rīkus izmanto, un kuri atrodas VIIe zonā. Šajā pielikumā 2010. gada pārvaldības periods ir laikposms no 2010. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. janvārim.

1.2.   Kuģus, kas zvejo ar stacionāriem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 120 mm vai lielāks, un kas saskaņā ar zvejas žurnālu 2004. gadā ir nozvejojuši mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars), atbrīvo no šā pielikuma noteikumiem, ja:

| a) | šādi kuģi 2010. gada pārvaldības periodā nozvejo mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars), |
| --- | --- |

a)

šādi kuģi 2010. gada pārvaldības periodā nozvejo mazāk par 300 kg jūrasmēļu (dzīvsvars),

| b) | šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī, un |
| --- | --- |

b)

šādi kuģi, atrodoties jūrā, nepārkrauj zivis citā kuģī, un

| c) | katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2010. gada 31. jūlijam un 2011. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju 2004. gadā un jūrasmēļu nozveju 2010. gadā. |
| --- | --- |

c)

katra attiecīgā dalībvalsts līdz 2010. gada 31. jūlijam un 2011. gada 31. janvārim iesniedz Komisijai ziņojumu par šo kuģu reģistrēto jūrasmēļu nozveju 2004. gadā un jūrasmēļu nozveju 2010. gadā.

Ja kāds no minētajiem nosacījumiem nav izpildīts, attiecīgajiem kuģiem tūlīt pārtrauc piemērot atbrīvojumu no šā pielikuma noteikumiem.

2.   Zvejas rīki

Šā pielikuma īstenošanas vajadzībām izmanto šādu zvejas rīku grupu klasifikāciju:

| a) | rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks; |
| --- | --- |

a)

rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir 80 mm vai lielāks;

| b) | stacionārie zvejas rīki, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 220 mm. |
| --- | --- |

b)

stacionārie zvejas rīki, tostarp žaunu tīkli, vairāksienu tīkli un iepinējtīkli, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 220 mm.

3.   Vispārēji pienākumi un darbības ierobežojumi

3.1.   Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli dalībvalstis pārvalda saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 26. līdz 34. pantu.

3.2.   Kuģiem, uz kuriem attiecas šis pielikums, piemēro Regulas (EK) Nr. 1224/2009 28. pantu. Par šajā pantā minēto ģeogrāfisko apgabalu uzskata ICES VIIe zonu.

ZVEJAS PIEPŪLES LIMITU ĪSTENOŠANA

4.   Kuģi, uz kuriem attiecas zvejas piepūles limiti

4.1.   Kuģiem, kas izmanto 2. punktā norādītos zvejas rīku veidus un zvejo 1. punktā norādītajā apgabalā, ir jābūt īpašai zvejas atļaujai, kas izdota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu.

4.2.   Dalībvalsts neatļauj attiecīgajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder kādai no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, nevienam kuģim, kam šajā apgabalā 2002., 2003., 2004., 2005., 2006., 2007., 2008. vai 2009. gadā nav reģistrēta šāda zvejas darbība, ja vien nenodrošina to, ka attiecīgajā apgabalā tiek izslēgta līdzvērtīga zvejas kapacitāte, izteikta kilovatos.

4.3.   Tomēr kuģim, kas reģistrēts izmantojam zvejas rīku, kurš pieder pie kādas no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, var atļaut izmantot citādu zvejas rīku, ja otrā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaits ir lielāks vai vienāds ar pirmā minētā zvejas rīka izmantošanai iedalīto dienu skaitu.

4.4.   Kuģim, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai nav kvotu zvejai 1. punktā norādītajā apgabalā, neatļauj šajā apgabalā zvejot ar zvejas rīku, kas pieder pie kādas no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām, ja vien šim kuģim nav iedalīta kvota pēc dienu nodošanas, kas atļauta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, un iedalītas dienas jūrā saskaņā ar šā pielikuma 10. vai 11. punktu.

5.   Darbības ierobežojumi

Katra dalībvalsts nodrošina to, ka zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu un ir reģistrēts Savienībā, pavada attiecīgajā apgabalā ne vairāk kā 6. punktā paredzēto dienu skaitu, kad uz tā ir zvejas rīki, kas pieder pie kādas no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām.

ES KUĢIEM IEDALĪTO APGABALĀ PAVADĀMO DIENU SKAITS

6.   Maksimālais dienu skaits

6.1.   Maksimālais jūrā pavadāmo dienu skaits, ko 2010. gada pārvaldības periodā dalībvalsts var atļaut apgabalā pavadīt ar tās karogu peldošam kuģim, uz kura ir un tiek izmantots kāds no 2. punktā minētajiem zvejas rīkiem, ir noteikts I tabulā.

6.2.   Dienu skaits, ko kuģis 2010. gada pārvaldības periodā pavada apgabalā, uz ko attiecas gan šis pielikums, gan IIA pielikums, nepārsniedz šā pielikuma I tabulā noteikto dienu skaitu. Tomēr tad, ja maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli kuģim iedala tikai attiecībā uz tā atrašanos IIA pielikumā norādītajos apgabalos, kuģis ievēro tādā veidā noteikto maksimālo zvejas piepūli.

6.3.   Dalībvalsts tai iedalīto zvejas piepūli 2010. gada pārvaldības periodā var pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Saskaņā ar šo sistēmu tā ikvienam attiecīgajam kuģim var atļaut pavadīt apgabalā maksimālo dienu skaitu, kas atšķiras no tā dienu skaita, kas I tabulā norādītai zvejas rīku grupai noteikts tajā pašā tabulā, ja vien tiek ievērots konkrētajai zvejas rīku grupai noteiktais kopējais kilovatdienu skaits.

Katras konkrētas zvejas rīku grupas kopējais kilovatdienu skaits ir vienāds ar visu to individuālo zvejas piepūļu summu, kas iedalītas kuģiem, kuri peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu un drīkst izmantot attiecīgo zvejas rīku grupu. Individuālo zvejas piepūli izsaka kilovatdienās, katra kuģa dzinēja jaudu reizinot ar jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko šāds kuģis varētu izmantot saskaņā ar I tabulu, ja šis punkts nebūtu piemērots.

6.4.   Dalībvalsts, kas vēlas izmantot 6.3. punktu, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par katru zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:

| — | zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts kuģa numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda, |
| --- | --- |

—

zvejas atļaujas saņēmušo kuģu saraksts, kurā norādīts kuģa numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda,

| — | to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 6.3. punktu. |
| --- | --- |

—

to jūrā pavadāmo dienu skaits, ko katram kuģim būtu sākotnēji atļauts izmantot zvejai saskaņā ar I tabulu, un to jūrā pavadāmo dienu skaitu, ko katrs kuģis varētu izmantot, piemērojot 6.3. punktu.

Pamatojoties uz minēto aprakstu, Komisija var atļaut attiecīgajai dalībvalstij izmantot 6.3. punktu.

7.   Pārvaldības periodi

7.1.   Dalībvalsts I tabulā norādīto apgabalā pavadāmo dienu skaitu var sadalīt pa pārvaldības periodiem, kas ilgst vienu vai vairākus kalendāros mēnešus.

7.2.   Dienu vai stundu skaitu, ko kuģis drīkst pavadīt apgabalā pārvaldības periodā, nosaka pēc attiecīgās dalībvalsts ieskatiem.

Ja laiku, ko kuģiem ir atļauts pavadīt apgabalā, dalībvalsts nosaka stundās, šī dalībvalsts turpina mērīt dienu izmantojumu saskaņā ar 3. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalsts informē par piesardzības pasākumiem, kas veikti, lai attiecīgajā apgabalā nepieļautu pārmērīgu zvejas piepūles izmantojumu, kas rodas tādējādi, ka kuģis pārtrauc atrašanos apgabalā pirms 24 stundu laikposma beigām.

8.   Papildu dienu iedalīšana par zvejas darbību izbeigšanu

8.1.   Pamatojoties uz zvejas darbību izbeigšanu, kas notikusi pēc 2004. gada 1. janvāra atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 2792/1999 7. pantam, Regulas (EK) Nr. 1198/2006 23. pantam vai Regulai (EK) Nr. 744/2008, vai ko izraisījuši citi apstākļi, kurus dalībvalstis ir pienācīgi pamatojušas, Komisija var iedalīt dalībvalstīm jūrā pavadāmas papildu dienas, ko saskaņā ar savas karoga dalībvalsts atļauju ģeogrāfiskajā apgabalā var atrasties kuģis, uz kura ir kāds no 2. punktā norādītajiem zvejas rīkiem.

Kilovatdienās izteiktu zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja zvejas darbību izbeigušie kuģi, kuri izmantoja attiecīgo zvejas rīku, dala ar zvejas piepūli, ko 2003. gadā īstenoja visi kuģi, kuri izmantoja minēto zvejas rīku. Jūrā pavadāmo papildu dienu skaitu aprēķina, šādi iegūto koeficientu reizinot ar to dienu skaitu, kas būtu iedalītas saskaņā ar I tabulu. Aprēķina rezultātu noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai.

Šo punktu nepiemēro, ja kuģis ir aizstāts atbilstīgi 4.2. punktam vai ja zvejas darbību izbeigšana ir izmantota jau iepriekšējos gados, lai iegūtu jūrā pavadāmas papildu dienas.

8.2.   Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 8.1. punktu iedalītās dienas, elektroniski iesniedz Komisijai pieprasījumu un ziņojumus, kuros par katru zvejas rīku grupu ietverti aprēķini, kuru pamatā ir:

| — | zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts kuģu numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda, |
| --- | --- |

—

zvejas darbības izbeigušo kuģu saraksti, kuros norādīts kuģu numurs ES zvejas flotes reģistrā (CFR) un dzinēja jauda,

| — | šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai. |
| --- | --- |

—

šo kuģu 2003. gadā īstenotā zvejas darbība, kas izteikta jūrā pavadītajās dienās atsevišķi katrai attiecīgajai zvejas rīku grupai.

8.3.   Pamatojoties uz šādu pieprasījumu, Komisija var grozīt attiecīgajai dalībvalstij 6.2. punktā noteikto dienu skaitu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru.

8.4.   Dalībvalsts 2010. gada pārvaldības periodā var pārdalīt šīs jūrā pavadāmās papildu dienas visiem kuģiem vai daļai kuģu, kas paliek flotē un drīkst izmantot attiecīgās grupas zvejas rīkus.

8.5.   Dalībvalsts 2010. gada pārvaldības periodā nedrīkst pārdalīt papildu dienas, ko Komisija iepriekš iedalījusi saistībā ar zvejas darbību izbeigšanu, ja vien Komisija nav pieņēmusi lēmumu, kurā attiecīgais papildu dienu skaits ir pārvērtēts, ņemot vērā pašreizējās zvejas rīku grupas un jūrā pavadāmo dienu limitus. Kad dalībvalsts ir iesniegusi pieprasījumu pārvērtēt dienu skaitu, tai ir atļauts līdz Komisijas lēmuma pieņemšanai provizoriski pārdalīt 50 % papildu dienu.

9.   Papildu dienu iedalīšana pastiprinātai novērotāju izvietošanai

9.1.   Pamatojoties uz pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmu, ko īsteno sadarbībā starp zinātniekiem un zvejniecības nozari, Komisija no 2010. gada 1. februāra līdz 2011. gada 31. janvārim dalībvalstīm var iedalīt trīs papildu dienas, ko attiecīgajā apgabalā drīkst pavadīt kuģis, uz kura ir zvejas rīks, kas pieder kādai no 2. punktā norādītajām zvejas rīku grupām. Šādā programmā galvenā uzmanība ir pievērsta izmetumu apjomam un nozvejas sastāvam, un tā pārsniedz datu vākšanas prasības, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 199/2008 un — attiecībā uz nacionālajām programmām — Regulā (EK) Nr. 665/2008.

Novērotāji ir neatkarīgi no kuģa īpašnieka, kapteiņa un ikviena apkalpes locekļa.

9.2.   Dalībvalstis, kas vēlas izmantot saskaņā ar 9.1. punktu iedalītas dienas, iesniedz Komisijai pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmas aprakstu.

9.3.   Pamatojoties uz šo aprakstu un apspriedusies ar ZZTEK, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā izklāstīto procedūru var grozīt 6.1. punktā minēto dienu skaitu attiecīgajai dalībvalstij un kuģiem, apgabalam un zvejas rīkam, ko aptver pastiprinātas novērotāju izvietošanas programma.

9.4.   Ja Komisija iepriekš ir apstiprinājusi dalībvalsts iesniegtu pastiprinātas novērotāju izvietošanas programmu un dalībvalsts vēlas turpināt to piemērot bez izmaiņām, dalībvalsts informē Komisiju par minētās programmas turpināšanu četras nedēļas pirms tā laikposma sākuma, uz kuru attiecas šī programma.

I tabula

Maksimālais dienu skaits, ko kuģis katru gadu drīkst pavadīt apgabalā (pa zvejas rīku grupām)

| Zvejas rīks
  3. punkts | Nosaukums
  Izmanto tikai 3. punktā norādītās zvejas rīku grupas | Lamanša rietumu daļa |
| --- | --- | --- |
| 3.a | Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm | 164 |
| 3.b | Stacionārie zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir < 220 mm | 164 |

Zvejas rīks

3. punkts

Nosaukums

Izmanto tikai 3. punktā norādītās zvejas rīku grupas

Lamanša rietumu daļa

3.a

Rāmja traļi, kuru linuma acs izmērs ir ≥ 80 mm

164

3.b

Stacionārie zvejas rīki, kuru linuma acs izmērs ir < 220 mm

164

APMAIŅA AR IEDALĪTO ZVEJAS PIEPŪLI

10.   Dienu nodošana starp zvejas kuģiem, kas peld ar vienas dalībvalsts karogu

10.1.   Dalībvalsts var atļaut ikvienam zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, nodot tam iedalītās apgabalā pavadāmās dienas kādam citam zvejas kuģim, kas peld ar tās karogu, ja kuģa saņemto dienu skaita un kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājums (kilovatdienas) ir mazāks vai vienāds ar dienas nododošā kuģa nodoto dienu skaita un šā kuģa dzinēja jaudas (kilovatos) reizinājumu. Kuģa dzinēja jauda kilovatos ir tāda, kāda reģistrēta ES zvejas flotes reģistrā.

10.2.   Kopējais attiecīgajā apgabalā pavadāmo dienu skaits, reizināts ar dienas nododošā kuģa dzinēja jaudu kilovatos, nav lielāks par dienas nododošā kuģa apgabalā pavadīto reģistrēto vidējo dienu skaitu gadā, kas apstiprināts zvejas žurnālā 2001., 2002., 2003., 2004. un 2005. gadā, reizinātu ar minētā kuģa dzinēja jaudu kilovatos.

10.3.   Dienu nodošana, kas aprakstīta 10.1. punktā, ir atļauta tikai starp kuģiem, kas izmanto to pašu zvejas rīku grupu, kas norādīta 2. punktā, un tajā pašā pārvaldības periodā.

10.4.   Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma sniedz informāciju par veiktajām dienu nodošanām. Sīki izstrādātu izklājlapas formātu, kādā šos ziņojumus dara pieejamus Komisijai, var pieņemt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru.

11.   Dienu nodošana starp zvejas kuģiem, kas peld ar dažādu dalībvalstu karogu

Dalībvalstis var atļaut apgabalā pavadāmas dienas tajā pašā pārvaldības periodā un apgabalā nodot starp jebkuriem zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu, ja mutatis mutandi ir piemērots 4.2., 4.4., 6. un 10. punkts. Ja dalībvalstis nolemj atļaut šādu nodošanu, tās pirms nodošanas veikšanas nosūta Komisijai sīkas ziņas par nodošanu, norādot nododamo dienu skaitu, zvejas piepūli un attiecīgā gadījumā ar to saistītās nozvejas kvotas, par ko tās vienojušās.

ZIŅOŠANAS PIENĀKUMI

12.   Attiecīgo datu vākšana

Dalībvalstis, pamatojoties uz informāciju, kas izmantota šajā pielikumā noteikto apgabalā pavadīto zvejas dienu pārvaldībai, katru ceturksni apkopo informāciju par kopējo zvejas piepūli, kas apgabalā īstenota ar velkamiem zvejas rīkiem un stacionāriem zvejas rīkiem, un par to zvejas piepūli, ko šajā pielikumā noteiktajā apgabalā īstenojuši kuģi ar dažāda veida zvejas rīkiem.

13.   Attiecīgo datu paziņošana

Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis dara Komisijai zināmus 12. punktā minētos datus, nosūtot atbilstīgi II un III tabulai sagatavotu izklājlapu uz attiecīgo elektroniskā pasta adresi, ko Komisija norāda dalībvalstīm. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis IV un V tabulā norādītajā datu formātā nosūta Komisijai arī informāciju par iedalīto un izmantoto zvejas piepūli, aptverot visu 2009. un 2010. gada pārvaldības periodu vai tā daļas.

II tabula

Ziņojuma formāts, kādā nosūtama informācija par kilovatdienām (pa gadiem)

| Valsts | Zvejas rīks | Gads | Summārā zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) |

Valsts

Zvejas rīks

Gads

Summārā zvejas piepūles deklarācija

(1)

(2)

(3)

(4)

III tabula

Datu formāts, kādā sagatavojama informācija par kilovatdienām (pa gadiem)

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (1)

  L(pie kreisās malas)/R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Valsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (1)

L(pie kreisās malas)/R(pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Valsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | Zvejas rīks |
| --- | --- |

(2)

Zvejas rīks

2

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

BT = rāmja traļi ≥ 80 mm

GN = žaunu tīkli < 220 mm

TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm

| (3) | Gads |
| --- | --- |

(3)

Gads

4

2006., 2007., 2008., 2009. vai 2010. gads

| (4) | Summārā zvejas piepūles deklarācija |
| --- | --- |

(4)

Summārā zvejas piepūles deklarācija

7

R

Summārā zvejas piepūle, kas izteikta kilovatdienās un īstenota no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim

IV tabula

Ziņojuma formāts, kādā nosūtama ar kuģiem saistīta informācija

| Valsts | CFR | Ārējais marķējums | Pārvaldības perioda ilgums | Paziņotie zvejas rīki | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus | Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki | Dienu nodošana |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... | Nr. 1 | Nr. 2 | Nr. 3 | ... |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (5) | (5) | (5) | (6) | (6) | (6) | (6) | (7) | (7) | (7) | (7) | (8) |

Valsts

CFR

Ārējais marķējums

Pārvaldības perioda ilgums

Paziņotie zvejas rīki

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus

Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki

Dienu nodošana

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

Nr. 1

Nr. 2

Nr. 3

...

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(5)

(5)

(5)

(6)

(6)

(6)

(6)

(7)

(7)

(7)

(7)

(8)

V tabula

Datu formāts, kādā sagatavojama ar kuģiem saistīta informācija

| Lauka nosaukums | Maksimālais zīmju/ciparu skaits | Līdzināšana (2)

  L(pie kreisās malas)/R(pie labās malas) | Definīcija un piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | Valsts |

Lauka nosaukums

Maksimālais zīmju/ciparu skaits

Līdzināšana (2)

L(pie kreisās malas)/R(pie labās malas)

Definīcija un piezīmes

(1)

Valsts

3

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), kurā kuģis reģistrēts

| (2) | CFR |
| --- | --- |

(2)

12

ES zvejas flotes reģistra numurs.

Zvejas kuģa unikālais identifikācijas numurs.

Dalībvalsts (ISO trīsburtu kods), aiz kuras norāda identifikācijas sēriju (deviņas zīmes). Ja sērijai ir mazāk par 9 zīmēm, kreisajā pusē to papildina ar nullēm.

| (3) | Ārējais marķējums |
| --- | --- |

(3)

Ārējais marķējums

14

L

Saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 1381/87

| (4) | Pārvaldības perioda ilgums |
| --- | --- |

(4)

Pārvaldības perioda ilgums

2

L

Pārvaldības perioda ilgums, izteikts mēnešos.

| (5) | Paziņotie zvejas rīki |
| --- | --- |

(5)

Paziņotie zvejas rīki

2

L

Viens no šādiem zvejas rīku veidiem:

BT = rāmja traļi ≥ 80 mm

GN = žaunu tīkli < 220 mm

TN = vairāksienu tīkli vai iepinējtīkli < 220 mm

| (6) | Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus |
| --- | --- |

(6)

Dienu skaits, kurās ir tiesības izmantot paziņotos zvejas rīkus

3

L

Dienu skaits, kurās kuģim saskaņā ar IIC pielikumu ir tiesības izvēlēties zvejas rīkus, un paziņotā pārvaldības perioda ilgums.

| (8) | Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki |
| --- | --- |

(8)

Dienu skaits, kurās ir izmantoti paziņotie zvejas rīki

3

L

Dienu skaits, ko kuģis paziņotajā pārvaldības periodā ir faktiski pavadījis apgabalā un izmantojis zvejas rīku, kas atbilst paziņotajam zvejas rīkam.

| (9) | Dienu nodošana |
| --- | --- |

(9)

Dienu nodošana

4

L

Attiecībā uz nodotajām dienām norāda “– nodoto dienu skaits” un attiecībā uz saņemtajām dienām norāda “+ nodoto dienu skaits”.

---

(1)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

(2)  Ja nosūtāmos datus ieraksta fiksēta garuma laukos.

---

IID PIELIKUMS

ZVEJAS IESPĒJAS KUĢIEM, KAS ZVEJO TŪBĪTES ICES IIA, IIIA UN IV ZONĀ

1.   Šajā pielikumā paredzētos nosacījumus piemēro ES kuģiem, kuri ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā zvejo ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm.

2.   Šajā pielikumā paredzētos nosacījumus piemēro trešo valstu kuģiem, kam ir atļauts zvejot tūbītes ICES IV zonas ES ūdeņos, ja vien nav noteikts citādi vai ja tā noteikts pēc Savienības un Norvēģijas apspriešanās, kā paredzēts Eiropas Savienības un Norvēģijas Saskaņotajā secinājumu protokolā.

3.   Šajā pielikumā diena, kas pavadīta apgabalā, ir:

| a) | 24 stundu laikposms no plkst. 00.00 kalendārajā dienā līdz plkst. 24.00 tajā pašā kalendārajā dienā vai jebkura šāda laikposma daļa, vai |
| --- | --- |

a)

24 stundu laikposms no plkst. 00.00 kalendārajā dienā līdz plkst. 24.00 tajā pašā kalendārajā dienā vai jebkura šāda laikposma daļa, vai

| b) | ikviens nepārtraukts zvejas žurnālā ierakstīts 24 stundu laikposms starp jūrā iziešanas datumu un laiku un atgriešanās datumu un laiku vai jebkura šāda laikposma daļa. |
| --- | --- |

b)

ikviens nepārtraukts zvejas žurnālā ierakstīts 24 stundu laikposms starp jūrā iziešanas datumu un laiku un atgriešanās datumu un laiku vai jebkura šāda laikposma daļa.

4.   Katra attiecīgā dalībvalsts uztur datubāzi, kurā par ES ūdeņiem ICES IIa, IIIa un IV zonā un par katru kuģi, kas peld ar tās karogu vai ir reģistrēts Savienībā un kas zvejojis ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm, ir norādīta šāda informācija:

| a) | kuģa vārds un iekšējās reģistrācijas numurs; |
| --- | --- |

a)

kuģa vārds un iekšējās reģistrācijas numurs;

| b) | uzstādītā dzinēja jauda kilovatos, kas izmērīta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2930/86 5. pantu; |
| --- | --- |

b)

uzstādītā dzinēja jauda kilovatos, kas izmērīta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2930/86 5. pantu;

| c) | dienu skaits, kas pavadītas apgabalā, zvejojot ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm; |
| --- | --- |

c)

dienu skaits, kas pavadītas apgabalā, zvejojot ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm;

| d) | kilovatdienas, ko nosaka, apgabalā pavadīto dienu skaitu reizinot ar uzstādīto dzinēja jaudu kilovatos. |
| --- | --- |

d)

kilovatdienas, ko nosaka, apgabalā pavadīto dienu skaitu reizinot ar uzstādīto dzinēja jaudu kilovatos.

5.   Izpētes zveju tūbīšu daudzuma noteikšanai sāk agrākais 2010. gada 1. aprīlī un beidz vēlākais 2010. gada 6. maijā.

Maksimāli pieļaujamo zvejas piepūli, ko 2010. gadā drīkst īstenot izpētes zvejā, lai konstatētu tūbīšu daudzumu, nosaka, par pamatu ņemot kopējo zvejas piepūli, ko ES kuģi īstenojuši 2007. gadā saskaņā ar 4. punktu, un to sadala starp dalībvalstīm saskaņā ar kvotām, kas iedalītas no šīs KPN.

6.   Komisija, pamatojoties uz ICES un ZZTEK ieteikumiem par Ziemeļjūras tūbīšu skaitu 2009. gada vecuma grupā, pēc iespējas drīz pārskata I pielikumā noteikto KPN un kvotas tūbīšu zvejai ES ūdeņos ICES IIa, IIIa un IV zonā, ņemot vērā šādus principus, kā arī citus attiecīgus zinātniskajā ieteikumā minētus aspektus.

KPN ICES IIa un IV zonas ES ūdeņos aprēķina šādi:

KPN 2010 = -333+R1,2010*3.692,

kur R1,2010 ir viena gada vecumu sasniegušu tūbīšu krājuma lielums miljardos 2010. gada 1. janvārī; KPN izteikts 1 000 tonnās.

7.   Ja KPN, kas aprēķināta saskaņā ar 6. punktu, pārsniedz 400 000 tonnu, KPN nosaka 400 000 tonnu apjomā.

8.   No 2010. gada 1. augusta līdz 2010. gada 31. decembrim aizliedz komerciālu zveju ar gruntstrali, vadu vai tiem līdzīgiem velkamiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 16 mm.

---

III PIELIKUMS

Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti ES kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos

| Zvejas apgabals | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Zvejas atļauju sadalījums starp dalībvalstīm | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu (6) | Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 93 | DK: 32, DE: 6, FR: 1, IE: 9, NL: 11, PL: 1, SV: 12, UK: 21 | 69 |
| Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 80 | DE: 16, IE 1, ES: 20, FR: 18, PT: 9, UK: 14 | 50 |
| Makreles, uz dienvidiem no 62° 00' N, zveja ar riņķvadu | 11 | DK: 26 (1), DE, 1 (1), FR: 2 (1), NL: 1 (1) | Nepiemēro |
| Makreles, uz dienvidiem no 62° 00' N, zveja ar trali | 19 | Nepiemēro |
| Makreles, uz ziemeļiem no 62° 00' N, zveja ar riņķvadu | 11 (2) | DK: 11 | Nepiemēro |
| Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62° 00' N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 |
| Fēru salu ūdeņi (7) | Visu veidu zveja ar trali, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 |
| Specializētā mencu un pikšu zveja ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs minimālais izmērs ir 135 mm, atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28' N un uz austrumiem no 6° 30' W | 8 (3) | | 4 |
| | Zveja ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Fēru salu bāzes līnijas. No 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim attiecīgie kuģi drīkst zvejot apgabalā starp 61° 20' N un 62° 00' N un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām | 70 | BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 |
| Zilo jūras līdaku zveja ar trali, minimālais linuma acs izmērs 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30' N un uz rietumiem no 9° 00' W, apgabalā starp 7° 00' W un 9° 00' W uz dienvidiem no 60° 30' N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60° 30' N, 7° 00' W un 60° 00' W, 6° 00' W | 70 | DE: 8 (4), FR: 12 (4), UK: 0 (4) | 20 (5) |
| | Specializētā saidu zveja ar trali, minimālais linuma acs izmērs 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas aizžņaugstropes | 70 | | 22 (5) |
| Putasu zveja. Zvejas atļauju kopējo skaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, ja Fēru salu iestādes ievieš īpašus piekļuves noteikumus apgabalā, ko sauc par “putasu zvejas galveno apgabalu” | 36 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, NL: 5, UK: 5 | 20 |
| Zveja ar āķu rindām | 10 | UK: 10 | 6 |
| Makreļu zveja | 12 | DK: 12 | 12 |
| Siļķu zveja uz ziemeļiem no 61°N | 21 | DK: 7, DE: 1, IE: 2, FR: 0, NL: 3, SV: 3, UK: 5 | 21 |

Zvejas apgabals

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Zvejas atļauju sadalījums starp dalībvalstīm

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu (6)

Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00' N

93

DK: 32, DE: 6, FR: 1, IE: 9, NL: 11, PL: 1, SV: 12, UK: 21

69

Bentiskās sugas, uz ziemeļiem no 62° 00' N

80

DE: 16, IE 1, ES: 20, FR: 18, PT: 9, UK: 14

50

Makreles, uz dienvidiem no 62° 00' N, zveja ar riņķvadu

11

DK: 26 (1), DE, 1 (1), FR: 2 (1), NL: 1 (1)

Nepiemēro

Makreles, uz dienvidiem no 62° 00' N, zveja ar trali

19

Nepiemēro

Makreles, uz ziemeļiem no 62° 00' N, zveja ar riņķvadu

11 (2)

DK: 11

Nepiemēro

Rūpnieciskās zvejas sugas, uz dienvidiem no 62° 00' N

480

DK: 450, UK: 30

150

Fēru salu ūdeņi (7)

Visu veidu zveja ar trali, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām

26

BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18

13

Specializētā mencu un pikšu zveja ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs minimālais izmērs ir 135 mm, atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62° 28' N un uz austrumiem no 6° 30' W

8 (3)

4

Zveja ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Fēru salu bāzes līnijas. No 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim attiecīgie kuģi drīkst zvejot apgabalā starp 61° 20' N un 62° 00' N un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām

70

BE: 0, DE: 10, FR: 40, UK: 20

26

Zilo jūras līdaku zveja ar trali, minimālais linuma acs izmērs 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61° 30' N un uz rietumiem no 9° 00' W, apgabalā starp 7° 00' W un 9° 00' W uz dienvidiem no 60° 30' N un apgabalā uz dienvidrietumiem no līnijas, kas savieno 60° 30' N, 7° 00' W un 60° 00' W, 6° 00' W

70

DE: 8 (4), FR: 12 (4), UK: 0 (4)

20 (5)

Specializētā saidu zveja ar trali, minimālais linuma acs izmērs 120 mm, ar iespēju izmantot ap āmi apliktas aizžņaugstropes

70

22 (5)

Putasu zveja. Zvejas atļauju kopējo skaitu var palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu kuģu pārus, ja Fēru salu iestādes ievieš īpašus piekļuves noteikumus apgabalā, ko sauc par “putasu zvejas galveno apgabalu”

36

DE: 3, DK: 19, FR: 2, NL: 5, UK: 5

20

Zveja ar āķu rindām

10

UK: 10

6

Makreļu zveja

12

DK: 12

12

Siļķu zveja uz ziemeļiem no 61°N

21

DK: 7, DE: 1, IE: 2, FR: 0, NL: 3, SV: 3, UK: 5

21

---

(1)  Šis sadalījums ir spēkā zvejai ar riņķvadu un trali.

(2)  Jāizvēlas no 11 zvejas atļaujām makreļu zvejai ar riņķvadu uz dienvidiem no 62° 00' N.

(3)  Atbilstīgi 1999. gada Vienošanās protokolam skaitliskie rādītāji specializētajai mencu un pikšu zvejai ir iekļauti skaitliskajos rādītājos zvejniecībai “visu veidu zveja ar trali, kuru zonā starp 12. un 21. jūdzi no Fēru salu bāzes līnijām veic kuģi, kas nav garāki par 180 pēdām”.

(4)  Šie skaitļi attiecas uz apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu maksimālo skaitu.

(5)  Šie skaitļi ir iekļauti skaitļos, kas attiecas uz “zveju ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Fēru salu bāzes līnijām”.

(6)  Zvejas atļaujas zvejas darbībām šajos ūdeņos var piešķirt tikai no datuma, kad ar Norvēģiju noslēdz divpusēju zvejas vienošanos par 2010. gadu.

(7)  Zvejas atļaujas zvejas darbībām šajos ūdeņos var piešķirt tikai no datuma, kad ar Fēru salām noslēdz divpusēju zvejas vienošanos par 2010. gadu.

---

IV PIELIKUMS

ICCAT KONVENCIJAS APGABALS

1.   Maksimālais skaits ES laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm

| Spānija | 63 |
| --- | --- |
| Francija | 44 |
| ES | 107 |

Spānija

63

Francija

44

ES

107

2.   Maksimālais skaits ES piekrastes amatierzvejas kuģu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm

| Spānija | 139 |
| --- | --- |
| Francija | 86 |
| Itālija | 35 |
| Kipra | 25 |
| Malta | 89 |
| ES | 374 |

Spānija

139

Francija

86

Itālija

35

Kipra

25

Malta

89

ES

374

3.   Maksimālais skaits ES kuģu, kuriem Adrijas jūrā atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis audzēšanai, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm

| Itālija | 68 |
| --- | --- |
| ES | 68 |

Itālija

68

ES

68

---

V PIELIKUMS

CCAMLR KONVENCIJAS APGABALS

A daļa

SPECIALIZĒTĀS ZVEJAS AIZLIEGUMS CCAMLR KONVENCIJAS APGABALĀ

| Mērķsuga | Zona | Aizlieguma periods |
| --- | --- | --- |
| Haizivis (visas sugas) | Konvencijas apgabals | Visu gadu |
| Notothenia rossii | FAO 48.1. Antarktika, pussalas apgabals

  FAO 48.2. Antarktika, ap Dienvidorkneju salām

  FAO 48.3. Antarktika, ap Dienviddžordžiju | Visu gadu |
| Zivis | FAO 48.1 Antarktika (1)


  FAO 48.2 Antarktika (1) | Visu gadu |
| Gobionotothen gibberifrons


  Chaenocephalus aceratus


  Pseudochaenichthys georgianus


  Lepidonotothen squamifrons


  Patagonotothen guntheri


  Electrona carlsbergi
   (1) | FAO 48.3. | Visu gadu |
| Dissostichus spp. | FAO 48.5. Antarktika | 1.12.2009. līdz 30.11.2010. |
| Dissostichus spp. | FAO 88.3. Antarktika (1)


  FAO 58.5.1. Antarktika (1)
   (2)


  FAO 58.5.2. Antarktika uz austrumiem no 79° 20'E un ārpus EEZ uz rietumiem no 79° 20'E (1)


  FAO 88.2. Antarktika uz ziemeļiem no 65°S (1)


  FAO 58.4.4. Antarktika (1)
   (2)


  FAO 58.6. Antarktika (1)


  FAO 58.7. Antarktika (1) | Visu gadu |
| Lepidonotothen squamifrons | FAO 58.4.4 (1)
   (2). | Visu gadu |
| Visas sugas izņemot Champsocephalus gunnari un Dissostichus eleginoides | FAO 58.5.2. Antarktika | 1.12.2009. līdz 30.11.2010. |
| Dissostichus mawsoni | FAO 48.4. Antarktika (1), apgabals, ko ierobežo 55o 30'S un 57o 20'S platuma paralēles un 25o 30'W un 29o 30'W garuma meridiāni | Visu gadu |

Mērķsuga

Zona

Aizlieguma periods

Haizivis (visas sugas)

Konvencijas apgabals

Visu gadu

Notothenia rossii

FAO 48.1. Antarktika, pussalas apgabals

FAO 48.2. Antarktika, ap Dienvidorkneju salām

FAO 48.3. Antarktika, ap Dienviddžordžiju

Visu gadu

Zivis

FAO 48.1 Antarktika (1)

FAO 48.2 Antarktika (1)

Visu gadu

Gobionotothen gibberifrons

Chaenocephalus aceratus

Pseudochaenichthys georgianus

Lepidonotothen squamifrons

Patagonotothen guntheri

Electrona carlsbergi
   (1)

FAO 48.3.

Visu gadu

Dissostichus spp.

FAO 48.5. Antarktika

1.12.2009. līdz 30.11.2010.

Dissostichus spp.

FAO 88.3. Antarktika (1)

FAO 58.5.1. Antarktika (1)
   (2)

FAO 58.5.2. Antarktika uz austrumiem no 79° 20'E un ārpus EEZ uz rietumiem no 79° 20'E (1)

FAO 88.2. Antarktika uz ziemeļiem no 65°S (1)

FAO 58.4.4. Antarktika (1)
   (2)

FAO 58.6. Antarktika (1)

FAO 58.7. Antarktika (1)

Visu gadu

Lepidonotothen squamifrons

FAO 58.4.4 (1)
   (2).

Visu gadu

Visas sugas izņemot Champsocephalus gunnari un Dissostichus eleginoides

FAO 58.5.2. Antarktika

1.12.2009. līdz 30.11.2010.

Dissostichus mawsoni

FAO 48.4. Antarktika (1), apgabals, ko ierobežo 55o 30'S un 57o 20'S platuma paralēles un 25o 30'W un 29o 30'W garuma meridiāni

Visu gadu

B daļa

NOZVEJAS UN PIEZVEJAS LIMITI ATTIECĪBĀ UZ JAUNA VEIDA ZVEJU UN IZPĒTES ZVEJU CCAMLR KONVENCIJAS APGABALĀ 2009./10. GADĀ

| Apakšapgabals/rajons | Reģions | Sezona | SSRU | Dissotichus spp. nozvejas limits (tonnās) | Piezvejas limits (tonnās) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Raju dzimtas zivis | Macrourus spp. | Citas sugas |
| 58.4.1. | Viss rajons | 1.12.2009. līdz 30.11.2010. | SSRU A, B, D, F un H: 0

  SSRU C: 100

  SSRU E: 50

  SSRU G:60 | Kopā 210 | Visā
  rajonā: 50 | Visā
  rajonā: 33 | Visā
  rajonā: 20 |
| 58.4.2. | Viss rajons | 1.12.2009. līdz 30.11.2010. | SSRU A: 30

  SSRU B, C un D: 0
  SSRU E: 40 | Kopā 70 | Visā
  rajonā: 50 | Visā
  rajonā: 20 | Visā
  rajonā: 20 |
| 88.1. | Viss apakšapgabals | no 1.12.2009. līdz 31.8.2010. | SSRU A: 0

  SSRU B, C un G: 372

  SSRU D, E un F: 0

  SSRU H, I un K: 2 104

  SSRUs J un L: 374

  SSRU M: 0 | Kopā 2 850. | 142

  SSRU A: 0

  SSRU B, C un G: 50

  SSRU D, E un F: 0

  SSRU H, I un K: 105

  SSRU J un L: 50

  SSRU M: 0 | 430

  SSRU A: 0

  SSRU B, C un G: 40

  SSRU D, E un F: 0

  SSRU H, I un K: 320

  SSRU J un L: 70

  SSRU M: 0 | 20

  SSRU A: 0

  SSRU B, C un G: 60

  SSRU D, E un F: 0

  SSRU H, I un K: 60

  SSRU J un L: 40

  SSRU M: 0 |
| 88.2. | Uz dienvidiem no 65oS | no 1.12.2009. līdz 31.8.2010. | SSRU A un B: 0

  SSRU C, D, F un G: 214

  SSRU E: 361 | Kopā 575 (3) | 50 (3)


  SSRU A un B: 0

  SSRU C, D, F un G: 50

  SSRU E: 50 | 92 (3)


  SSRU A un B: 0

  SSRU C, D, F un G: 34

  SSRU E: 58 | 20

  SSRU A un B: 0

  SSRU C, D, F un G: 80

  SSRU E: 20 |

Apakšapgabals/rajons

Reģions

Sezona

SSRU

Dissotichus spp. nozvejas limits (tonnās)

Piezvejas limits (tonnās)

Raju dzimtas zivis

Macrourus spp.

Citas sugas

58.4.1.

Viss rajons

1.12.2009. līdz 30.11.2010.

SSRU A, B, D, F un H: 0

SSRU C: 100

SSRU E: 50

SSRU G:60

Kopā 210

Visā

rajonā: 50

Visā

rajonā: 33

Visā

rajonā: 20

58.4.2.

Viss rajons

1.12.2009. līdz 30.11.2010.

SSRU A: 30

SSRU B, C un D: 0

SSRU E: 40

Kopā 70

Visā

rajonā: 50

Visā

rajonā: 20

Visā

rajonā: 20

88.1.

Viss apakšapgabals

no 1.12.2009. līdz 31.8.2010.

SSRU A: 0

SSRU B, C un G: 372

SSRU D, E un F: 0

SSRU H, I un K: 2 104

SSRUs J un L: 374

SSRU M: 0

Kopā 2 850.

142

SSRU A: 0

SSRU B, C un G: 50

SSRU D, E un F: 0

SSRU H, I un K: 105

SSRU J un L: 50

SSRU M: 0

430

SSRU A: 0

SSRU B, C un G: 40

SSRU D, E un F: 0

SSRU H, I un K: 320

SSRU J un L: 70

SSRU M: 0

20

SSRU A: 0

SSRU B, C un G: 60

SSRU D, E un F: 0

SSRU H, I un K: 60

SSRU J un L: 40

SSRU M: 0

88.2.

Uz dienvidiem no 65oS

no 1.12.2009. līdz 31.8.2010.

SSRU A un B: 0

SSRU C, D, F un G: 214

SSRU E: 361

Kopā 575 (3)

50 (3)

SSRU A un B: 0

SSRU C, D, F un G: 50

SSRU E: 50

92 (3)

SSRU A un B: 0

SSRU C, D, F un G: 34

SSRU E: 58

20

SSRU A un B: 0

SSRU C, D, F un G: 80

SSRU E: 20

C daļa

PAZIŅOJUMS PAR NODOMU PIEDALĪTIES EUPHAUSIA SUPERBA ZVEJĀ

Līgumslēdzēja puse:

Zvejas sezona:

Kuģa vārds:

Plānotais nozvejas apjoms (tonnās):

| Zvejas metode: |  parasta tralēšana |
| --- | --- |
|  nepārtrauktas zvejas sistēma |
|  zivju sūkņa izmantošana, lai iztukšotu āmi |
|  citas apstiprinātas metodes: lūdzu, norādiet |

Zvejas metode:

 parasta tralēšana

 nepārtrauktas zvejas sistēma

 zivju sūkņa izmantošana, lai iztukšotu āmi

 citas apstiprinātas metodes: lūdzu, norādiet

Produkti, ko paredzēts gūt no nozvejas, un to pārrēķina koeficienti (4)

| Produkta veids | % no nozvejas | Pārrēķina koeficients (5) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Produkta veids

% no nozvejas

Pārrēķina koeficients (5)

| Apakšapgabals/rajons | | Dec. | Janv. | Febr. | Marts | Apr. | Maijs | Jūn. | Jūl. | Aug. | Sept. | Okt. | Nov. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 48.1. | | | | | | | | | | | | |
| 48.2. | | | | | | | | | | | | |
| 48.3. | | | | | | | | | | | | |
| 48.4. | | | | | | | | | | | | |
| 48.5. | | | | | | | | | | | | |
| 48.6. | | | | | | | | | | | | |
| 58.4.1. | | | | | | | | | | | | |
| 58.4.2. | | | | | | | | | | | | |
| 88.1. | | | | | | | | | | | | |
| 88.2. | | | | | | | | | | | | |
| 88.3. | | | | | | | | | | | | |
| X | Atzīmējiet lodziņus, kas attiecas uz plānotās darbības laikiem un vietām. |
| | Piesardzīgi nozvejas limiti nav paredzēti, tādēļ uzskata, ka veic izpētes zveju. |

Apakšapgabals/rajons

Dec.

Janv.

Febr.

Marts

Apr.

Maijs

Jūn.

Jūl.

Aug.

Sept.

Okt.

Nov.

48.1.

48.2.

48.3.

48.4.

48.5.

48.6.

58.4.1.

58.4.2.

88.1.

88.2.

88.3.

X

Atzīmējiet lodziņus, kas attiecas uz plānotās darbības laikiem un vietām.

Piesardzīgi nozvejas limiti nav paredzēti, tādēļ uzskata, ka veic izpētes zveju.

Ņemiet vērā, ka šajā veidlapā norādītie dati ir paredzēti tikai informācijai un neliedz Jums darboties vietās un laikos, ko neesat minējuši.

D daļa

ZVEJAS RĪKU KONFIGURĀCIJA UN ZVEJAS METOŽU IZMANTOŠANA

| Zvejas rīka atvēruma perimetrs (m) | Vertikālais atvērums (m) | Horizontālais atvērums (m) |
| --- | --- | --- |
| | | |

Zvejas rīka atvēruma perimetrs (m)

Vertikālais atvērums (m)

Horizontālais atvērums (m)

Linuma plāksnes garums un linuma acs izmērs

| Plāksne | Garums (m) | Linuma acs izmērs (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1. plāksne | | |
| 2. plāksne | | |
| 3. plāksne | | |
| ..... | | |
| Pēdējā plāksne (āmis) | | |

Plāksne

Garums (m)

Linuma acs izmērs (mm)

1. plāksne

2. plāksne

3. plāksne

.....

Pēdējā plāksne (āmis)

Sniedziet katras izmantotās zvejas rīku konfigurācijas shēmu.

Vai tiek izmantotas vairākas zvejas metodes? (6): Jā Nē

| | Zvejas metode | Plānotais izmantošanas laiks (%) |
| --- | --- | --- |
| 1. | | |
| 2. | | |
| 3. | | |
| 4. | | |
| 5. | | |
| ... | | Kopā 100 % |

Zvejas metode

Plānotais izmantošanas laiks (%)

1.

2.

3.

4.

5.

...

Kopā 100 %

Vai ir ierīce, kas nodrošina jūras zīdītāju izkļūšanu no zvejas rīka? (7): Jā Nē

Sniedziet zvejas metožu, zvejas rīku konfigurācijas un parametru un zvejas modeļu aprakstu.

---

(1)  Izņemot zinātniskās pētniecības vajadzībām.

(2)  Izņemot valsts jurisdikcijā esošos ūdeņus (EEZ).

(3)  Nozvejas limitu noteikumi piezvejas sugām maza apjoma pētniecības vienībā (SSRU), kas piemērojami, nepārsniedzot kopējos piezvejas limitus apakšapgabalā.

| — | Rajām: 5 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp., vai 50 tonnas (izvēlas lielāko apjomu), |
| --- | --- |

—

Rajām: 5 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp., vai 50 tonnas (izvēlas lielāko apjomu),

| — | Macrourus spp.: 16 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp., |
| --- | --- |

—

Macrourus spp.: 16 % no nozvejas limita, kas noteikts Dissostichus spp.,

| — | citām sugām: 20 tonnas katrai SSRU. |
| --- | --- |

—

citām sugām: 20 tonnas katrai SSRU.

(4)  Sniedziet pēc iespējas pilnīgāku informāciju.

(5)  Pārrēķina koeficients = nesadalītu zivju svars/apstrādātu zivju svars.

(6)  Ja atbilde ir “Jā”, norādiet zvejas metožu maiņas biežumu:

(7)  Ja atbilde ir “Jā”, norādiet ierīces konstrukciju.

---

VI PIELIKUMS

IOTC APGABALS

1.   Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot tropiskās tunzivis IOTC apgabalā

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Zvejas kapacitāte (GT) |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 22 | 61 364 |
| Francija | 21 | 31 467 |
| Itālija | 1 | 2 137 |
| Portugāle | 5 | 1 627 |
| ES | 49 | 96 595 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Zvejas kapacitāte (GT)

Spānija

22

61 364

Francija

21

31 467

Itālija

1

2 137

Portugāle

5

1 627

ES

49

96 595

2.   Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis IOTC apgabalā

| Dalībvalsts | Maksimālais kuģu skaits | Zvejas kapacitāte (GT) |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 27 | 11 600 |
| Francija | 25 | 1 940 |
| Portugāle | 15 | 6 925 |
| Apvienotā Karaliste | 4 | 1 400 |
| ES | 71 | 21 865 |

Dalībvalsts

Maksimālais kuģu skaits

Zvejas kapacitāte (GT)

Spānija

27

11 600

Francija

25

1 940

Portugāle

15

6 925

Apvienotā Karaliste

4

1 400

ES

71

21 865

3.   1. punktā minētajiem kuģiem ir arī atļauts zvejot zobenzivis un garspuru tunzivis IOTC apgabalā.

4.   2. punktā minētajiem kuģiem ir arī atļauts zvejot tropiskās tunzivis IOTC apgabalā.

---

VII PIELIKUMS

WCPFC KONVENCIJAS APGABALS

Maksimālais ES kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivis WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20°S

| Spānija | 14 |
| --- | --- |
| ES | 14 |

Spānija

14

ES

14

---

VIII PIELIKUMS

Zvejas atļauju kvantitatīvie limiti trešo valstu kuģiem, kas zvejo ES ūdeņos

| Karoga valsts | Zvejniecība | Zvejas atļauju skaits | Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| Norvēģija (1) | Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00'N | 20 | 20 |
| Fēru salas (2) | Makreles, VIa (uz ziemeļiem 56° 30' N); VIIe, f, h, stavridas, IV, VIa (uz ziemeļiem 56° 30' N), VIIe, f, h; siļķes, VIa (uz ziemeļiem 56° 30' N) | 14 | 14 |
| Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00' N | 21 | 21 |
| Siļķes, IIIa | 4 | 4 |
| Esmarka mencu un brētliņu rūpnieciskā zveja, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30' N); tūbīšu rūpnieciskā zveja, IV (tostarp nenovēršama putasu piezveja) | 15 | 15 |
| Jūras līdakas un brosmes | 20 | 10 |
| Putasu, II, IVa (uz ziemeļiem no 56° 30' N), VIb, VII (uz rietumiem no 12° 00' W) | 20 | 20 |
| Zilās jūras līdakas | 16 | 16 |
| Venecuēla | Lutjānzivis (3) (Francijas Gviānas ūdeņi) | 41 | pm |
| Haizivis (3) (Francijas Gviānas ūdeņi) | 4 | pm |

Karoga valsts

Zvejniecība

Zvejas atļauju skaits

Maksimālais apgabalā jebkurā laikā esošo kuģu skaits

Norvēģija (1)

Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00'N

20

20

Fēru salas (2)

Makreles, VIa (uz ziemeļiem 56° 30' N); VIIe, f, h, stavridas, IV, VIa (uz ziemeļiem 56° 30' N), VIIe, f, h; siļķes, VIa (uz ziemeļiem 56° 30' N)

14

14

Siļķes, uz ziemeļiem no 62° 00' N

21

21

Siļķes, IIIa

4

4

Esmarka mencu un brētliņu rūpnieciskā zveja, IV, VIa (uz ziemeļiem no 56° 30' N); tūbīšu rūpnieciskā zveja, IV (tostarp nenovēršama putasu piezveja)

15

15

Jūras līdakas un brosmes

20

10

Putasu, II, IVa (uz ziemeļiem no 56° 30' N), VIb, VII (uz rietumiem no 12° 00' W)

20

20

Zilās jūras līdakas

16

16

Venecuēla

Lutjānzivis (3) (Francijas Gviānas ūdeņi)

41

pm

Haizivis (3) (Francijas Gviānas ūdeņi)

4

pm

---

(1)  Zvejas atļaujas zvejas kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, var piešķirt tikai no datuma, kad ar Norvēģiju noslēdz divpusēju zvejas vienošanos par 2010. gadu.

(2)  Zvejas atļaujas zvejas kuģiem, kas kuģo ar Fēru salu karogu, var piešķirt tikai no datuma, kad ar Fēru salām noslēdz divpusēju zvejas vienošanos par 2010. gadu.

(3)  Lai izdotu šādas licences, ir jāpierāda, ka starp kuģa īpašnieku, kas iesniedzis licences pieprasījumu, un apstrādes uzņēmumu, kas atrodas Francijas Gviānas departamentā, ir noslēgts līgums, kurā noteiktas saistības vismaz 75 % no lutjānzivju nozvejas vai vismaz 50 % no haizivju nozvejas no attiecīgā kuģa izkraut minētajā departamentā, lai tās varētu apstrādāt šā uzņēmuma ražotnē. Minētajam līgumam ir jābūt apstiprinātam Francijas iestādēs, tā nodrošinot līguma atbilstību līgumslēdzēja apstrādes uzņēmuma jaudai un Francijas Gviānas ekonomiskās attīstības mērķiem. Licences pieteikumam pievieno pienācīgi vīzētu līguma kopiju. Ja iepriekšminēto vizēšanu atsaka, tad Francijas iestādes attiecīgajai pusei un Komisijai paziņo par šo atteikumu un norāda pamatojumu.

---