# Euroopa Liidu L 41/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.041.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 41 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide16. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.041.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 41

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide16. veebruar 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 130/2010, 15. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 131/2010, 15. veebruar 2010, millega määratakse kindlaks alates 16. veebruarist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud | 3 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2010/92/ÜVJP, 15. veebruar 2010, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piiravaid meetmeid | 6 |
| | | 2010/93/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 18. detsember 2009, millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane programm kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks ajavahemikul 2011–2013
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 10121 all) | 8 |
| | | 2010/94/EL |
| | * | ELi-Šveitsi Ühiskomitee otsus nr 1/2010, 28. jaanuar 2010, millega asendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu protokolli nr 2 III tabel ja IV tabeli punkt b | 72 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EL) nr 130/2010, 15. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EL) nr 131/2010, 15. veebruar 2010, millega määratakse kindlaks alates 16. veebruarist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

3

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2010/92/ÜVJP, 15. veebruar 2010, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piiravaid meetmeid

6

2010/93/EL

*

Komisjoni otsus, 18. detsember 2009, millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane programm kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks ajavahemikul 2011–2013
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 10121 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 10121 all)

8

2010/94/EL

*

ELi-Šveitsi Ühiskomitee otsus nr 1/2010, 28. jaanuar 2010, millega asendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu protokolli nr 2 III tabel ja IV tabeli punkt b

72

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 5. veebruari 2010. aasta otsuse 2010/75/EL (liidu rahalise toetuse kohta teatavates valmistoitudes Listeria monocytogenes’e levimust käsitleva kooskõlastatud seireprogrammi tegemiseks liikmesriikides) parandus (ELT L 37, 10.2.2010) | 75 |

Parandused

*

Komisjoni 5. veebruari 2010. aasta otsuse 2010/75/EL (liidu rahalise toetuse kohta teatavates valmistoitudes Listeria monocytogenes’e levimust käsitleva kooskõlastatud seireprogrammi tegemiseks liikmesriikides) parandus (ELT L 37, 10.2.2010)

Listeria monocytogenes

ELT L 37, 10.2.2010

75

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 16.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 130/2010,

15. veebruar 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 126,1 |
| JO | 85,0 |
| MA | 86,2 |
| TN | 126,0 |
| TR | 105,4 |
| ZZ | 105,7 |
| 0707 00 05 | JO | 152,5 |
| MA | 83,3 |
| TR | 147,9 |
| ZZ | 127,9 |
| 0709 90 70 | IL | 247,1 |
| MA | 165,5 |
| TR | 152,3 |
| ZZ | 188,3 |
| 0709 90 80 | EG | 69,8 |
| MA | 131,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 10 20 | EG | 49,6 |
| IL | 57,4 |
| MA | 43,2 |
| TN | 51,6 |
| TR | 59,0 |
| ZZ | 52,2 |
| 0805 20 10 | IL | 149,6 |
| MA | 86,9 |
| TR | 77,2 |
| ZZ | 104,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,4 |
| EG | 57,3 |
| IL | 92,4 |
| JM | 106,6 |
| MA | 124,7 |
| PK | 32,3 |
| TR | 73,9 |
| ZZ | 77,7 |
| 0805 50 10 | EG | 74,5 |
| IL | 76,3 |
| MA | 58,3 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 68,8 |
| 0808 10 80 | CA | 97,5 |
| CL | 59,9 |
| CN | 66,0 |
| MK | 24,7 |
| US | 121,6 |
| ZZ | 73,9 |
| 0808 20 50 | CL | 75,8 |
| CN | 74,2 |
| US | 98,5 |
| ZA | 100,3 |
| ZZ | 87,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

126,1

JO

85,0

MA

86,2

TN

126,0

TR

105,4

ZZ

105,7

0707 00 05

JO

152,5

MA

83,3

TR

147,9

ZZ

127,9

0709 90 70

IL

247,1

MA

165,5

TR

152,3

ZZ

188,3

0709 90 80

EG

69,8

MA

131,9

ZZ

100,9

0805 10 20

EG

49,6

IL

57,4

MA

43,2

TN

51,6

TR

59,0

ZZ

52,2

0805 20 10

IL

149,6

MA

86,9

TR

77,2

ZZ

104,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,4

EG

57,3

IL

92,4

JM

106,6

MA

124,7

PK

32,3

TR

73,9

ZZ

77,7

0805 50 10

EG

74,5

IL

76,3

MA

58,3

TR

66,0

ZZ

68,8

0808 10 80

CA

97,5

CL

59,9

CN

66,0

MK

24,7

US

121,6

ZZ

73,9

0808 20 50

CL

75,8

CN

74,2

US

98,5

ZA

100,3

ZZ

87,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 16.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 131/2010,

15. veebruar 2010,

millega määratakse kindlaks alates 16. veebruarist 2010 kohaldatavad teraviljasektori impordimaksud

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 rakenduseeskirjade kohta teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 1 on ette nähtud, et CN-koodide 1001 10 001001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidkülviseeme) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See maks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikega 2 on ette nähtud, et nimetatud artikli lõikes 1 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind on artiklis 4 täpsustatud korras iga päeva kohta määratud tüüpiliste CIF-impordihindade keskmine.

| (4) | Seepärast tuleks alates 16. veebruarist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 16. veebruarist 2010 kehtestada impordimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 16. veebruarist 2010 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 16. veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 15. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 136 lõikes 1 osutatud toodete impordimaksud, mida kohaldatakse alates 16. veebruarist 2010

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 |
| madala kvaliteediga | 0,00 |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUKIS | 38,81 |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 19,26 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 19,26 |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 38,81 |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00

keskmise kvaliteediga

0,00

madala kvaliteediga

0,00

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00

1002 00 00

RUKIS

38,81

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

19,26

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

19,26

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

38,81

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

1.2.2010-12.2.2010

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 149,01 | 102,36 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 169,44 | 159,44 | 139,44 | 98,10 |
| Lahe lisatasu | 50,99 | 15,29 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | — | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

149,01

102,36

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

169,44

159,44

139,44

98,10

Lahe lisatasu

50,99

15,29

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

—

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 22,96 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | — EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

22,96 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

— EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

OTSUSED

| 16.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/6

---

NÕUKOGU OTSUS 2010/92/ÜVJP,

15. veebruar 2010,

millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 19. veebruaril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piirangumeetmeid (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 19. veebruaril 2004 vastu ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP, millega pikendatakse Zimbabwe vastu suunatud piirangumeetmeid (1).

| (2) | Nõukogu ühise seisukohaga 2009/68/ÜVJP, (2) mis võeti vastu 26. jaanuaril 2009, pikendati ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP kehtivust 20. veebruarini 2010. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu ühise seisukohaga 2009/68/ÜVJP, (2) mis võeti vastu 26. jaanuaril 2009, pikendati ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP kehtivust 20. veebruarini 2010.

| (3) | Võttes arvesse olukorda Zimbabwes ning eelkõige seda, et 2008. aasta septembris allkirjastatud üldise poliitilise kokkuleppe rakendamisel ei ole tehtud edusamme, tuleks ühises seisukohas 2004/161/ÜVJP sätestatud piiravate meetmete kehtivusaega täiendavalt pikendada 12 kuu võrra. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse olukorda Zimbabwes ning eelkõige seda, et 2008. aasta septembris allkirjastatud üldise poliitilise kokkuleppe rakendamisel ei ole tehtud edusamme, tuleks ühises seisukohas 2004/161/ÜVJP sätestatud piiravate meetmete kehtivusaega täiendavalt pikendada 12 kuu võrra.

| (4) | Samas ei ole enam põhjust teatud isikute pidamiseks isikute, üksuste ja asutuste nimekirjas, mille suhtes kohaldatakse ühist seisukohta 2004/161/ÜVJP. Seetõttu tuleks ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP lisas esitatud nimekirja vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Samas ei ole enam põhjust teatud isikute pidamiseks isikute, üksuste ja asutuste nimekirjas, mille suhtes kohaldatakse ühist seisukohta 2004/161/ÜVJP. Seetõttu tuleks ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP lisas esitatud nimekirja vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ühises seisukohas 2004/161/ÜVJP sätestatud piiravate meetmete kehtivusaega pikendatakse 20. veebruarini 2011.

Artikkel 2

Ühise seisukoha 2004/161/ÜVJP lisas esitatud nimekirjast jäetakse välja käesoleva otsuse lisas nimetatud isikud ja üksused.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 15. veebruar 2010

Nõukogu nimel

eesistuja

Á. GABILONDO

---

(1)  ELT L 50, 20.2.2004, lk 66.

1

(2)  ELT L 23, 27.1.2009, lk 43.

2

---

LISA

Artiklis 2 osutatud isikud ja üksused

I.   ISIKUD

| no3 | Al Shanfari, Thamer Bin |
| --- | --- |

no3

Al Shanfari, Thamer Bin

| no39 | Dabengwa, Dumiso |
| --- | --- |

no39

Dabengwa, Dumiso

| no54 | Hove, Richard |
| --- | --- |

no54

Hove, Richard

| no57 | Jangara (alias Changara), Thomsen |
| --- | --- |

no57

Jangara (alias Changara), Thomsen

| no113 | Msika, Joseph W. |
| --- | --- |

no113

Msika, Joseph W.

| no203 | Zvinavashe, Vitalis |
| --- | --- |

no203

Zvinavashe, Vitalis

II.   ÜKSUSED

| no16 | Industrial Development Corporation of Zimbabwe |
| --- | --- |

no16

Industrial Development Corporation of Zimbabwe

| no17 | Intermarket Holdings Ltd |
| --- | --- |

no17

Intermarket Holdings Ltd

| no22 | Oryx Diamonds Ltd (teise nimega Oryx Natural Resources) |
| --- | --- |

no22

Oryx Diamonds Ltd (teise nimega Oryx Natural Resources)

| no27 | Scotfin Ltd |
| --- | --- |

no27

Scotfin Ltd

| no33 | ZB Financial Holdings Ltd (teise nimega Finhold) |
| --- | --- |

no33

ZB Financial Holdings Ltd (teise nimega Finhold)

| no34 | ZB Holdings Ltd |
| --- | --- |

no34

ZB Holdings Ltd

| no37 | Zimbabwe Iron and Steel Company (teise nimega Zisco, Ziscosteel) |
| --- | --- |

no37

Zimbabwe Iron and Steel Company (teise nimega Zisco, Ziscosteel)

| no39 | Zimre Holdings Ltd |
| --- | --- |

no39

Zimre Holdings Ltd

| no40 | Zimre Reinsurance Company (PVT) Ltd |
| --- | --- |

no40

Zimre Reinsurance Company (PVT) Ltd

---

| 16.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/8

---

KOMISJONI OTSUS,

18. detsember 2009,

millega võetakse vastu ühenduse mitmeaastane programm kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks ajavahemikul 2011–2013

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 10121 all)

(2010/93/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 199/2008 kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 3 lõike 2 kohaselt koostatakse ühenduse mitmeaastane programm kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks kolmeaastasteks ajavahemikeks. Seepärast on asjakohane kehtestada ühenduse mitmeaastane programm ajavahemikuks 2011–2013. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 3 lõike 2 kohaselt koostatakse ühenduse mitmeaastane programm kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks kolmeaastasteks ajavahemikeks. Seepärast on asjakohane kehtestada ühenduse mitmeaastane programm ajavahemikuks 2011–2013.

| (2) | Komisjoni 5. veebruari 2009. aasta teatises haide kaitse ja haivarude majandamise Euroopa ühenduse tegevuskava kohta (2) on soovitatud koguda kutselise püügiga, sealhulgas kõhrkalade (edaspidi „haid”) püügiga seotud usaldusväärseid ja üksikasjalikke liigispetsiifilisi kvantitatiivseid ja bioloogilisi andmeid. Lisaks soovitatakse harrastuskalapüügi, sealhulgas hailiikide püügi regulaarset seiret. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 5. veebruari 2009. aasta teatises haide kaitse ja haivarude majandamise Euroopa ühenduse tegevuskava kohta (2) on soovitatud koguda kutselise püügiga, sealhulgas kõhrkalade (edaspidi „haid”) püügiga seotud usaldusväärseid ja üksikasjalikke liigispetsiifilisi kvantitatiivseid ja bioloogilisi andmeid. Lisaks soovitatakse harrastuskalapüügi, sealhulgas hailiikide püügi regulaarset seiret.

| (3) | Kõnealuse teatise alusel soovitas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF), et sellise kutselise ja harrastuskalapüügi andmed lisataks piirkondade alusel koostatud püügitegevuse loetelusse ja bioloogiliste näitajate loetelusse. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse teatise alusel soovitas kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF), et sellise kutselise ja harrastuskalapüügi andmed lisataks piirkondade alusel koostatud püügitegevuse loetelusse ja bioloogiliste näitajate loetelusse.

| (4) | Seepärast tuleks ühenduse mitmeaastase programmiga aastateks 2011–2013 ette näha haide kohta andmete kogumine, nende andmete haldamine ja kasutamine lisaks andmetele, mida nõuti komisjoni otsusega 2008/949/EÜ (3) juba programmiperioodil 2009–2010. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks ühenduse mitmeaastase programmiga aastateks 2011–2013 ette näha haide kohta andmete kogumine, nende andmete haldamine ja kasutamine lisaks andmetele, mida nõuti komisjoni otsusega 2008/949/EÜ (3) juba programmiperioodil 2009–2010.

| (5) | Õiguskindluse huvides tuleks otsus 2008/949/EÜ tunnistada kehtetuks alates 1. jaanuarist 2011. |
| --- | --- |

(5)

Õiguskindluse huvides tuleks otsus 2008/949/EÜ tunnistada kehtetuks alates 1. jaanuarist 2011.

| (6) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 3 lõikes 1 osutatud ühenduse mitmeaastane programm kalandussektori andmete kogumiseks, haldamiseks ja kasutamiseks ajavahemikul 2011–2013 on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Otsus 2008/949/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2011.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. detsember 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.

1

(2)  KOM(2009) 40 (lõplik).

2

(3)  ELT L 346, 23.12.2008, lk 37.

3

---

LISA

ÜHENDUSE MITMEAASTANE PROGRAMM

I   PEATÜKK

Sisu ja mõisted

| 1) | Käesolevas ühenduse programmis kasutatakse järgmisi mõisteid:
  a)   aktiivsed laevad– laevad, mis on kalendriaastal osalenud mis tahes püügioperatsioonis (enam kui 0 päeva). Kui laev ei ole kalendriaasta jooksul püügioperatsioonis osalenud, käsitatakse laeva passiivsena;
  b)   paralleelne valikuuring– laeva saagi või lossitud saagi kõigi või eelnevalt kindlaks määratud liikide kogumi samaaegne kaasamine valikuuringusse;
  c)   merel viibitud päevad– mis tahes katkematu 24 tunni pikkune ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib piirkonnas ega ole sadamas;
  d)   kalalaevastiku osa– samasse pikkusklassi (LOA) kuuluvate ja aasta jooksul valdavalt samu püügivahendeid kasutavate laevade rühm vastavalt III liitele. Laevad võivad võrdlusperioodi jooksul sooritada erinevaid püügioperatsioone, kuid nad võivad kuuluda vaid kalalaevastiku ühe osa koosseisu;
  e)   püügipäevad– päev loetakse kasutatuks selles piirkonnas, kus veedeti enamik püügiajast merel viibitud päeva jooksul. Kui passiivpüügivahendeid kasutav laev ei püüdnud kala päeval, mil vähemalt üks (passiiv)püügivahend merre jäeti, loetakse see päev kasutatuks piirkonnas, kus sellel püügireisil püügivahendid viimati vette lasti;
  f)   püügireis– kalalaeva mis tahes reis randumiskohast lossimiskohani, välja arvatud muu tegevus kui kalapüük (kalalaeva reis randumiskohast lossimiskohani, mille jooksul ei tegeleta kalapüügiga ja mille jooksul on kogu püügivarustus kinni soritud ja stoovitud ning seda ei ole võimalik kohe kasutada);
  g)   püügitegevus– püügioperatsioonide kogum, mille käigus püütakse sarnaseid liike (liikide kogumeid) ning kasutatakse samal aastaajal ja/või samas piirkonnas sarnaseid püügivahendeid, ja mida iseloomustab sarnane kalavarude kasutamise mudel;
  h)   laevade populatsioon– kõik ühenduse kalalaevastiku registris olevad laevad vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 26/2004 (1);
  i)   valitud liigid– kalavarude haldamise seisukohalt olulised liigid, mille kohta on teinud taotluse rahvusvaheline teadusasutus või piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon;
  j)   veesoleku aeg– aeg arvutatuna iga üksiku püügivahendi kasutamise algusest kuni sama püügivahendi väljavõtmise alguseni. |
| --- | --- |

1)

Käesolevas ühenduse programmis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   aktiivsed laevad– laevad, mis on kalendriaastal osalenud mis tahes püügioperatsioonis (enam kui 0 päeva). Kui laev ei ole kalendriaasta jooksul püügioperatsioonis osalenud, käsitatakse laeva passiivsena;

b)   paralleelne valikuuring– laeva saagi või lossitud saagi kõigi või eelnevalt kindlaks määratud liikide kogumi samaaegne kaasamine valikuuringusse;

c)   merel viibitud päevad– mis tahes katkematu 24 tunni pikkune ajavahemik (või osa sellest), mille kestel laev viibib piirkonnas ega ole sadamas;

d)   kalalaevastiku osa– samasse pikkusklassi (LOA) kuuluvate ja aasta jooksul valdavalt samu püügivahendeid kasutavate laevade rühm vastavalt III liitele. Laevad võivad võrdlusperioodi jooksul sooritada erinevaid püügioperatsioone, kuid nad võivad kuuluda vaid kalalaevastiku ühe osa koosseisu;

e)   püügipäevad– päev loetakse kasutatuks selles piirkonnas, kus veedeti enamik püügiajast merel viibitud päeva jooksul. Kui passiivpüügivahendeid kasutav laev ei püüdnud kala päeval, mil vähemalt üks (passiiv)püügivahend merre jäeti, loetakse see päev kasutatuks piirkonnas, kus sellel püügireisil püügivahendid viimati vette lasti;

f)   püügireis– kalalaeva mis tahes reis randumiskohast lossimiskohani, välja arvatud muu tegevus kui kalapüük (kalalaeva reis randumiskohast lossimiskohani, mille jooksul ei tegeleta kalapüügiga ja mille jooksul on kogu püügivarustus kinni soritud ja stoovitud ning seda ei ole võimalik kohe kasutada);

g)   püügitegevus– püügioperatsioonide kogum, mille käigus püütakse sarnaseid liike (liikide kogumeid) ning kasutatakse samal aastaajal ja/või samas piirkonnas sarnaseid püügivahendeid, ja mida iseloomustab sarnane kalavarude kasutamise mudel;

h)   laevade populatsioon– kõik ühenduse kalalaevastiku registris olevad laevad vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 26/2004 (1);

i)   valitud liigid– kalavarude haldamise seisukohalt olulised liigid, mille kohta on teinud taotluse rahvusvaheline teadusasutus või piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon;

j)   veesoleku aeg– aeg arvutatuna iga üksiku püügivahendi kasutamise algusest kuni sama püügivahendi väljavõtmise alguseni.

| 2) | Järgmiste mõistete suhtes kohaldatakse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (www.fao.org/fi/glossary/default.asp) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) määratlusi: anadroomsed liigid, katadroomsed liigid, püük, peajalgsed, koorikloomad, süvamereliigid, põhjalähedased kalad, põhjalähedased liigid, kalavarude kasutamise mudel, merikogerlased, mageveeliigid, püügivahendid, lossitud saak, vette tagasi lastud saak, suured pelaagilised kalad, molluskid, muu tegevus kui kalapüük, pelaagilised kalad, väiksed pelaagilised kalad, sihtliigid. |
| --- | --- |

2)

Järgmiste mõistete suhtes kohaldatakse ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (www.fao.org/fi/glossary/default.asp) ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF) määratlusi: anadroomsed liigid, katadroomsed liigid, püük, peajalgsed, koorikloomad, süvamereliigid, põhjalähedased kalad, põhjalähedased liigid, kalavarude kasutamise mudel, merikogerlased, mageveeliigid, püügivahendid, lossitud saak, vette tagasi lastud saak, suured pelaagilised kalad, molluskid, muu tegevus kui kalapüük, pelaagilised kalad, väiksed pelaagilised kalad, sihtliigid.

II   PEATÜKK

Sisu ja metoodika

A.   ÜHENDUSE PROGRAMMI SISU

Ühenduse programm sisaldab järgmisi mooduleid.

| 1) | Kalandussektori hindamise moodul.
  Kalandussektori programmis kogutakse andmeid järgmiste näitajate kohta:






  a) | majandusnäitajad; |
| --- | --- | --- |

1)

Kalandussektori hindamise moodul.

Kalandussektori programmis kogutakse andmeid järgmiste näitajate kohta:

a)

majandusnäitajad;

| b) | bioloogilised näitajad; |
| --- | --- |

b)

bioloogilised näitajad;

| c) | ristnäitajad; |
| --- | --- |

c)

ristnäitajad;

| d) | teadusuuringud merel. |
| --- | --- |

d)

teadusuuringud merel.

| 2) | Vesiviljelussektori ja töötleva tööstuse sektori majandusolukorra hindamise moodul:






  a) | vesiviljelussektori majandusandmete kogumine; |
| --- | --- | --- |

2)

Vesiviljelussektori ja töötleva tööstuse sektori majandusolukorra hindamise moodul:

a)

vesiviljelussektori majandusandmete kogumine;

| b) | töötleva tööstuse majandusandmete kogumine. |
| --- | --- |

b)

töötleva tööstuse majandusandmete kogumine.

| 3) | Kalandussektori poolt mere ökosüsteemile avaldatava mõju hindamise moodul. |
| --- | --- |

3)

Kalandussektori poolt mere ökosüsteemile avaldatava mõju hindamise moodul.

| 4) | Kogutavate andmete haldamise ja kasutamise moodul. |
| --- | --- |

4)

Kogutavate andmete haldamise ja kasutamise moodul.

B.   TÄPSUSTASEMED JA VALIKUURINGU INTENSIIVSUS

| 1) | Kui valikuuringuprogrammide koguselisi eesmärke ei ole võimalik määratleda ei täpsustasemete ega valimi suuruse osas, korraldatakse statistilisi prooviuuringuid. Selliste prooviuuringutega hinnatakse probleemi tähtsust ning selgitatakse välja hilisemate üksikasjalike uuringute vajadus ja tulemuslikkus. |
| --- | --- |

1)

Kui valikuuringuprogrammide koguselisi eesmärke ei ole võimalik määratleda ei täpsustasemete ega valimi suuruse osas, korraldatakse statistilisi prooviuuringuid. Selliste prooviuuringutega hinnatakse probleemi tähtsust ning selgitatakse välja hilisemate üksikasjalike uuringute vajadus ja tulemuslikkus.

| 2) | Kui koguselisi eesmärke on võimalik määratleda, võib neid täpsustada kas otse valimi suuruse või võtmise sageduse või täpsus- ja usaldustasemete määratlemise teel. |
| --- | --- |

2)

Kui koguselisi eesmärke on võimalik määratleda, võib neid täpsustada kas otse valimi suuruse või võtmise sageduse või täpsus- ja usaldustasemete määratlemise teel.

| 3) | Kui viidatakse valimi suurusele või võtmise sagedusele statistiliselt määratletud populatsioonis, peab valikuuringustrateegia olema vähemalt sama tõhus kui lihtsa juhusliku valimi korral. Selliseid valikuuringustrateegiaid kirjeldatakse vastavates riiklikes programmides. |
| --- | --- |

3)

Kui viidatakse valimi suurusele või võtmise sagedusele statistiliselt määratletud populatsioonis, peab valikuuringustrateegia olema vähemalt sama tõhus kui lihtsa juhusliku valimi korral. Selliseid valikuuringustrateegiaid kirjeldatakse vastavates riiklikes programmides.

| 4) | Täpsus- või usaldustasemele viitamisel tuleb vahet teha järgmiste tasemete vahel:
  a)   1. tase: tase, millel 95protsendisel usaldustasemel on võimalik parameetrit hinnata kas ± 40protsendise täpsusega või kasutakse 20protsendilist variatsioonikordajat ligilähedase tulemuse arvutamiseks;
  b)   2. tase: tase, millel 95protsendisel usaldustasemel on võimalik parameetrit hinnata kas ± 25protsendise täpsusega või kasutakse 12,5protsendilist variatsioonikordajat ligilähedase tulemuse arvutamiseks;
  c)   3. tase: tase, millel 95protsendisel usaldustasemel on võimalik parameetrit hinnata kas ± 5protsendise täpsusega või kasutakse 2,5protsendilist variatsioonikordajat ligilähedase tulemuse arvutamiseks. |
| --- | --- |

4)

Täpsus- või usaldustasemele viitamisel tuleb vahet teha järgmiste tasemete vahel:

a)   1. tase: tase, millel 95protsendisel usaldustasemel on võimalik parameetrit hinnata kas ± 40protsendise täpsusega või kasutakse 20protsendilist variatsioonikordajat ligilähedase tulemuse arvutamiseks;

b)   2. tase: tase, millel 95protsendisel usaldustasemel on võimalik parameetrit hinnata kas ± 25protsendise täpsusega või kasutakse 12,5protsendilist variatsioonikordajat ligilähedase tulemuse arvutamiseks;

c)   3. tase: tase, millel 95protsendisel usaldustasemel on võimalik parameetrit hinnata kas ± 5protsendise täpsusega või kasutakse 2,5protsendilist variatsioonikordajat ligilähedase tulemuse arvutamiseks.

III   PEATÜKK

Kalandussektori hindamise moodul

A.   MAJANDUSNÄITAJATE KOGUMINE

1.   Näitajad

| 1) | Kogutavad näitajad on loetletud VI liites. Kõik majandusnäitajad tuleb koguda igal aastal, välja arvatud VIII liites esitatud, ristnäitajatena määratletud näitajad ja XIII liites esitatud, kalanduse poolt mere ökosüsteemile avaldatava mõju mõõtmiseks ettenähtud näitajad, mida tuleb koguda üksikasjalikumal tasemel. Populatsiooni moodustavad kõik laevad, mis on kantud ühenduse kalalaevastiku registrisse 1. jaanuari seisuga. Aktiivsete laevade kohta tuleb koguda kõik majandusnäitajad. Iga laeva kohta, mille kohta kogutakse VI liites määratletud majandusnäitajad, tuleb koguda ka vastavad, VIII liites määratletud ristandmed. |
| --- | --- |

1)

Kogutavad näitajad on loetletud VI liites. Kõik majandusnäitajad tuleb koguda igal aastal, välja arvatud VIII liites esitatud, ristnäitajatena määratletud näitajad ja XIII liites esitatud, kalanduse poolt mere ökosüsteemile avaldatava mõju mõõtmiseks ettenähtud näitajad, mida tuleb koguda üksikasjalikumal tasemel. Populatsiooni moodustavad kõik laevad, mis on kantud ühenduse kalalaevastiku registrisse 1. jaanuari seisuga. Aktiivsete laevade kohta tuleb koguda kõik majandusnäitajad. Iga laeva kohta, mille kohta kogutakse VI liites määratletud majandusnäitajad, tuleb koguda ka vastavad, VIII liites määratletud ristandmed.

| 2) | Passiivsete laevade kohta kogutakse andmed üksnes kapitalimaksumuse (VI liide), laevastiku (VI liide) ja püügivõimsuse (VIII liide) kohta. |
| --- | --- |

2)

Passiivsete laevade kohta kogutakse andmed üksnes kapitalimaksumuse (VI liide), laevastiku (VI liide) ja püügivõimsuse (VIII liide) kohta.

| 3) | Omavääringud arvestatakse ümber eurodesse, kasutades Euroopa Keskpanga vahetuskurssi. |
| --- | --- |

3)

Omavääringud arvestatakse ümber eurodesse, kasutades Euroopa Keskpanga vahetuskurssi.

2.   Jaotustasemed

| 1) | Majandusnäitajate aruanded esitatakse iga kalalaevastiku osa (III liide) ja püügipiirkonna kohta (II liide). Kalalaevade kohta on määratletud kuus pikkusklassi (kogupikkuse järgi). Vajaduse korral võivad liikmesriigid kehtestada rohkem pikkusklasse. |
| --- | --- |

1)

Majandusnäitajate aruanded esitatakse iga kalalaevastiku osa (III liide) ja püügipiirkonna kohta (II liide). Kalalaevade kohta on määratletud kuus pikkusklassi (kogupikkuse järgi). Vajaduse korral võivad liikmesriigid kehtestada rohkem pikkusklasse.

| 2) | Laev kantakse kalalaevastiku osasse dominantsuskriteeriumi alusel, st iga püügivahendi kasutamise püügipäevade arvu järgi. Kui üht püügivahendit kasutatakse rohkem kui muid püügivahendeid kokku (laev kasutab seda püügivahendit rohkem kui 50 % oma püügiajast), kantakse laev sellesse kalalaevastiku osasse. Kui laev ei kasuta ühtki püügivahendit rohkem kui 50 % oma püügiajast, määratakse kalalaevastiku osa järgmiselt:






  a) | „mitmeotstarbelisi aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad”, kui laev kasutab üksnes aktiivseid püügivahendeid; |
| --- | --- | --- |

2)

Laev kantakse kalalaevastiku osasse dominantsuskriteeriumi alusel, st iga püügivahendi kasutamise püügipäevade arvu järgi. Kui üht püügivahendit kasutatakse rohkem kui muid püügivahendeid kokku (laev kasutab seda püügivahendit rohkem kui 50 % oma püügiajast), kantakse laev sellesse kalalaevastiku osasse. Kui laev ei kasuta ühtki püügivahendit rohkem kui 50 % oma püügiajast, määratakse kalalaevastiku osa järgmiselt:

a)

„mitmeotstarbelisi aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad”, kui laev kasutab üksnes aktiivseid püügivahendeid;

| b) | „mitmeotstarbelisi passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad”, kui laev kasutab üksnes passiivseid püügivahendeid; |
| --- | --- |

b)

„mitmeotstarbelisi passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad”, kui laev kasutab üksnes passiivseid püügivahendeid;

| c) | „aktiivseid ja passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad”. |
| --- | --- |

c)

„aktiivseid ja passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad”.

| 3) | Kui laev töötab rohkem kui ühes II liites määratletud püügipiirkonnas, selgitab liikmesriik oma riiklikus programmis, millisesse püügipiirkonda on laev kantud. |
| --- | --- |

3)

Kui laev töötab rohkem kui ühes II liites määratletud püügipiirkonnas, selgitab liikmesriik oma riiklikus programmis, millisesse püügipiirkonda on laev kantud.

| 4) | Kui kalalaevastiku osas on vähem kui 10 laeva:






  a) | võib valikuuringukava koostamise ja majandusnäitajate aruannete esitamise hõlbustamiseks laevad rühmitada; |
| --- | --- | --- |

4)

Kui kalalaevastiku osas on vähem kui 10 laeva:

a)

võib valikuuringukava koostamise ja majandusnäitajate aruannete esitamise hõlbustamiseks laevad rühmitada;

| b) | teatavad liikmesriigid, millised kalalaevastiku osad nad on omavahel riiklikul tasandil ühendanud, ja esitavad laevade rühmitamist põhjendava statistilise analüüsi; |
| --- | --- |

b)

teatavad liikmesriigid, millised kalalaevastiku osad nad on omavahel riiklikul tasandil ühendanud, ja esitavad laevade rühmitamist põhjendava statistilise analüüsi;

| c) | näitavad liikmesriigid aastaaruandes, mitmelt laevalt on igas kalalaevastiku osas valim võetud, sõltumata sellest, kas nende andmete kogumiseks oli vaja laevade rühmitamist või mitte; |
| --- | --- |

c)

näitavad liikmesriigid aastaaruandes, mitmelt laevalt on igas kalalaevastiku osas valim võetud, sõltumata sellest, kas nende andmete kogumiseks oli vaja laevade rühmitamist või mitte;

| d) | määratakse piirkondlikel koordineerimiskoosolekutel ühtsed laevade rühmitamise meetodid püügipiirkondade tasandil, et majandusnäitajad oleksid võrreldavad. |
| --- | --- |

d)

määratakse piirkondlikel koordineerimiskoosolekutel ühtsed laevade rühmitamise meetodid püügipiirkondade tasandil, et majandusnäitajad oleksid võrreldavad.

3.   Valikuuringustrateegia

| 1) | Liikmesriigid kirjeldavad oma riiklikes programmides metoodikat, mida on kasutatud iga majandusnäitaja prognoosimiseks, sealhulgas kvaliteediga seotud aspektid. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid kirjeldavad oma riiklikes programmides metoodikat, mida on kasutatud iga majandusnäitaja prognoosimiseks, sealhulgas kvaliteediga seotud aspektid.

| 2) | Liikmesriigid tagavad, et kõik erinevatest allikatest (nt uuringutest, laevaregistrist, püügipäevikutest, müügidokumentidest) saadud majandusnäitajad on esitatud järjekindlalt ja võrreldavalt. |
| --- | --- |

2)

Liikmesriigid tagavad, et kõik erinevatest allikatest (nt uuringutest, laevaregistrist, püügipäevikutest, müügidokumentidest) saadud majandusnäitajad on esitatud järjekindlalt ja võrreldavalt.

4.   Täpsustasemed

| 1) | Liikmesriigid annavad oma aastaaruandes hinnangu andmete kvaliteedi (täpsuse) kohta. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid annavad oma aastaaruandes hinnangu andmete kvaliteedi (täpsuse) kohta.

B.   BIOLOOGILISTE NÄITAJATE KOGUMINE

B1.   Püügitegevusega seotud näitajad

1.   Näitajad

| 1) | Valikuuring tehakse selleks, et hinnata kvartaalselt saagi liikide pikkuselist koosseisu ja vette tagasi lastud saagi kogust. Andmed kogutakse püügitegevuse kaupa vastavalt IV liites (1–5) esitatud maatriksi kuuendale tasemele ja VII liites loetletud varude kohta. |
| --- | --- |

1)

Valikuuring tehakse selleks, et hinnata kvartaalselt saagi liikide pikkuselist koosseisu ja vette tagasi lastud saagi kogust. Andmed kogutakse püügitegevuse kaupa vastavalt IV liites (1–5) esitatud maatriksi kuuendale tasemele ja VII liites loetletud varude kohta.

| 2) | Vajaduse korral võib kehtestada sorteerimata lossitud saagi täiendavad bioloogilise valikuuringu programmid, et hinnata:






  a) | järgmiste varude osatähtsust lossitud saagis: heeringas Skagerrakis (IIIA–N), Kattegatis (IIIa–S) ja Põhjamere idaosas ning lõhe Läänemeres; |
| --- | --- | --- |

2)

Vajaduse korral võib kehtestada sorteerimata lossitud saagi täiendavad bioloogilise valikuuringu programmid, et hinnata:

a)

järgmiste varude osatähtsust lossitud saagis: heeringas Skagerrakis (IIIA–N), Kattegatis (IIIa–S) ja Põhjamere idaosas ning lõhe Läänemeres;

| b) | järgmiste rahvusvaheliselt uuritavate liikide rühma osatähtsust: nt megrimid, euroopa merikuradid ja varilõpuslased. |
| --- | --- |

b)

järgmiste rahvusvaheliselt uuritavate liikide rühma osatähtsust: nt megrimid, euroopa merikuradid ja varilõpuslased.

2.   Jaotustase

| 1) | Valikuuringuprogrammide optimeerimiseks võib IV liites (1–5) määratletud püügitegevusi omavahel koondada. Püügitegevuste koondamisel (vertikaalne koondamine) tuleb esitada statistilised tõendid, et koondatud püügitegevused on samalaadsete omadustega. Kalalaevastiku osade kõrvuti olevate lahtrite koondamist (horisontaalne koondamine) tuleb toetada statistiliste tõenditega. Kõnealune horisontaalne koondamine on võimalik peamiselt kõrvuti olevate üldpikkuse klasside rühmitamise teel, sõltumata valdavast püügitehnikast, kui see on asjakohane kalavarude kasutamise mudelite eristamiseks. Piirkondlik koondamise kokkulepe sõlmitakse asjakohasel piirkondlikul koordineerimiskoosolekul ja STECF kinnitab selle. |
| --- | --- |

1)

Valikuuringuprogrammide optimeerimiseks võib IV liites (1–5) määratletud püügitegevusi omavahel koondada. Püügitegevuste koondamisel (vertikaalne koondamine) tuleb esitada statistilised tõendid, et koondatud püügitegevused on samalaadsete omadustega. Kalalaevastiku osade kõrvuti olevate lahtrite koondamist (horisontaalne koondamine) tuleb toetada statistiliste tõenditega. Kõnealune horisontaalne koondamine on võimalik peamiselt kõrvuti olevate üldpikkuse klasside rühmitamise teel, sõltumata valdavast püügitehnikast, kui see on asjakohane kalavarude kasutamise mudelite eristamiseks. Piirkondlik koondamise kokkulepe sõlmitakse asjakohasel piirkondlikul koordineerimiskoosolekul ja STECF kinnitab selle.

| 2) | Riigi tasandil võib IV liites (1–5) esitatud maatriksi kuuendal tasemel määratletud püügitegevuse jagada veelgi täpsemateks jaotusteks (nt erinevate sihtliikide kaupa). Selline täpsem liigitamine peab vastama järgmisele kahele tingimusele:






  a) | riigi tasandil määratletud jaotused ei tohi kattuda IV liites (1–5) määratletud püügitegevustega; |
| --- | --- | --- |

2)

Riigi tasandil võib IV liites (1–5) esitatud maatriksi kuuendal tasemel määratletud püügitegevuse jagada veelgi täpsemateks jaotusteks (nt erinevate sihtliikide kaupa). Selline täpsem liigitamine peab vastama järgmisele kahele tingimusele:

a)

riigi tasandil määratletud jaotused ei tohi kattuda IV liites (1–5) määratletud püügitegevustega;

| b) | riigi tasandil määratletud jaotused peavad tervikuna hõlmama kõiki kuuendal tasandil määratletud püügitegevusega seotud püügireise. |
| --- | --- |

b)

riigi tasandil määratletud jaotused peavad tervikuna hõlmama kõiki kuuendal tasandil määratletud püügitegevusega seotud püügireise.

| 3) | Püügitegevuse valikuuringu ühikud on kõigi piirkondade kohta määratletud I liite kolmandal tasandil, välja arvatud:






  a) | Läänemeri (ICES piirkonnad IIIb–d), Vahemeri ja Must meri, mille ühik määratletakse neljandal tasandil; |
| --- | --- | --- |

3)

Püügitegevuse valikuuringu ühikud on kõigi piirkondade kohta määratletud I liite kolmandal tasandil, välja arvatud:

a)

Läänemeri (ICES piirkonnad IIIb–d), Vahemeri ja Must meri, mille ühik määratletakse neljandal tasandil;

| b) | piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide üksused, kui need on püügitegevuse-põhised (sellise määratluse puudumisel kasutavad piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonid sobivaid koondamisi). |
| --- | --- |

b)

piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide üksused, kui need on püügitegevuse-põhised (sellise määratluse puudumisel kasutavad piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonid sobivaid koondamisi).

| 4) | Andmete kogumiseks ja koondamiseks võib valikuuringu ühikud komisjoni määruse (EÜ) nr 665/2008 (2) artikli 1 kohaselt piirkondade kaupa rühmitada, kui asjaomastelt piirkondlikelt koordineerimiskoosolekutelt on saadud nõusolek. |
| --- | --- |

4)

Andmete kogumiseks ja koondamiseks võib valikuuringu ühikud komisjoni määruse (EÜ) nr 665/2008 (2) artikli 1 kohaselt piirkondade kaupa rühmitada, kui asjaomastelt piirkondlikelt koordineerimiskoosolekutelt on saadud nõusolek.

| 5) | III peatüki B jao B1 alajao punkti 1 alapunktis 2 osutatud parameetrid esitatakse kord kvartalis ja need vastavad laevastiku püügitegevuse maatriksile, mis on esitatud IV liites (1–5). |
| --- | --- |

5)

III peatüki B jao B1 alajao punkti 1 alapunktis 2 osutatud parameetrid esitatakse kord kvartalis ja need vastavad laevastiku püügitegevuse maatriksile, mis on esitatud IV liites (1–5).

3.   Valikuuringustrateegia

| 1) | Lossitud saagi puhul.






  a) | Liikmesriik, kelle territooriumil toimub esmamüük, vastutab bioloogilise valikuuringu eest vastavalt käesolevas ühenduse programmis määratletud standarditele. Liikmesriik teeb vajaduse korral koostööd kolmandate riikide ametiasutustega, et kehtestada bioloogilise valikuuringu programmid kolmandate riikide lipu all sõitvate laevade lossitud saagile. |
| --- | --- | --- |

1)

Lossitud saagi puhul.

a)

Liikmesriik, kelle territooriumil toimub esmamüük, vastutab bioloogilise valikuuringu eest vastavalt käesolevas ühenduse programmis määratletud standarditele. Liikmesriik teeb vajaduse korral koostööd kolmandate riikide ametiasutustega, et kehtestada bioloogilise valikuuringu programmid kolmandate riikide lipu all sõitvate laevade lossitud saagile.

| b) | Valikuuringuid võib teha üksnes olulisemate püügitegevuste kohta. Selleks et määrata kindlaks valikuuringusse kaasatavad püügitegevused, kasutavad liikmesriigid järjestust, mis on määratletud IV liites (1–5) esitatud maatriksi kuuendal tasemel, kasutades võrdlusena kahe eelmise aasta keskmist väärtust, ja arvestades järgmist:






  — | kõigepealt järjestatakse püügitegevuste lahtrid osakaalu järgi kogu kaubanduslikust lossitud saagist. Seejärel koondatakse kogused, alustades suuremast kuni 90 % piirmäärani. Kõik 90 % piiresse jäävad püügitegevused valitakse valikuuringusse; |
| --- | --- | --- |

b)

Valikuuringuid võib teha üksnes olulisemate püügitegevuste kohta. Selleks et määrata kindlaks valikuuringusse kaasatavad püügitegevused, kasutavad liikmesriigid järjestust, mis on määratletud IV liites (1–5) esitatud maatriksi kuuendal tasemel, kasutades võrdlusena kahe eelmise aasta keskmist väärtust, ja arvestades järgmist:

—

kõigepealt järjestatakse püügitegevuste lahtrid osakaalu järgi kogu kaubanduslikust lossitud saagist. Seejärel koondatakse kogused, alustades suuremast kuni 90 % piirmäärani. Kõik 90 % piiresse jäävad püügitegevused valitakse valikuuringusse;

| — | sama katset korratakse vastavalt kaubandusliku lossitud saagi koguväärtusele ja seejärel korratakse vastavalt kogu koormusele merel viibitud päevade jooksul. Valimisse lisatakse püügitegevused, mis jäävad 90 % sisse, kuid ei kuulunud eelmise valikuuringu 90 % hulka; |
| --- | --- |

—

sama katset korratakse vastavalt kaubandusliku lossitud saagi koguväärtusele ja seejärel korratakse vastavalt kogu koormusele merel viibitud päevade jooksul. Valimisse lisatakse püügitegevused, mis jäävad 90 % sisse, kuid ei kuulunud eelmise valikuuringu 90 % hulka;

| — | STECF võib lisada valikuuringusse püügitegevusi, mis ei osutunud järjestamisel valituks, kuid millel on kalamajanduse seisukohalt eriline tähtsus. |
| --- | --- |

—

STECF võib lisada valikuuringusse püügitegevusi, mis ei osutunud järjestamisel valituks, kuid millel on kalamajanduse seisukohalt eriline tähtsus.

| c) | Valikuuringu ühik on püügireis ning valikuuringusse tuleb kaasata piisav arv püügireise, et hõlmatud oleks kogu püügitegevus. |
| --- | --- |

c)

Valikuuringu ühik on püügireis ning valikuuringusse tuleb kaasata piisav arv püügireise, et hõlmatud oleks kogu püügitegevus.

| d) | Täpsusväärtused ja järjestus on määratud valikuuringuprogrammidega samal tasandil (riiklike programmide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud riiklikul püügitegevuse tasandil ja piirkondlikult koordineeritud valikuuringuprogrammide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud piirkondlikul püügitegevuse tasandil). |
| --- | --- |

d)

Täpsusväärtused ja järjestus on määratud valikuuringuprogrammidega samal tasandil (riiklike programmide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud riiklikul püügitegevuse tasandil ja piirkondlikult koordineeritud valikuuringuprogrammide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud piirkondlikul püügitegevuse tasandil).

| e) | Valikuuringu intensiivsus peab olema proportsionaalne asjaomase püügitegevuse suhtelise koormuse ja saagi varieeruvusega. Minimaalne püügireiside arv, millelt valim võetakse, on üks püügireis kuus püügihooajal, kui püügireis kestab vähem kui kaks nädalat, ning üks püügireis kvartalis muude püügireiside puhul. |
| --- | --- |

e)

Valikuuringu intensiivsus peab olema proportsionaalne asjaomase püügitegevuse suhtelise koormuse ja saagi varieeruvusega. Minimaalne püügireiside arv, millelt valim võetakse, on üks püügireis kuus püügihooajal, kui püügireis kestab vähem kui kaks nädalat, ning üks püügireis kvartalis muude püügireiside puhul.

| f) | Kui püügireis kaasatakse valikuuringusse, tuleb liikidest valim võtta ühel ajal vastavalt järgmistele reeglitele.
  Kõik II liites määratletud piirkonnas püütavad liigid jaotatakse rühmadesse vastavalt järgmistele reeglitele:
  —   1. rühm: liigid, mis annavad tõuke rahvusvahelisele kalavarude haldamisele, sealhulgas liigid, mis kuuluvad ELi majandamiskavade või ELi taastamiskavade või ELi pikaajaliste mitmeaastaste kavade või ELi kaitse ja majandamise tegevuskavade alla vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2371/2002 (3);
  —   2. rühm: muud rahvusvaheliselt reguleeritud liigid ja rahvusvaheliselt mittereguleeritud peamised kaaspüügi liigid;
  —   3. rühm: kõik muud kaaspüügi (kalad ja karbid) liigid. 3. rühma liikide loetelu koostab piirkondlikul tasandil piirkondlik koordineerimiskoosolek ja STECF kinnitab selle. |
| --- | --- |

f)

Kui püügireis kaasatakse valikuuringusse, tuleb liikidest valim võtta ühel ajal vastavalt järgmistele reeglitele.

Kõik II liites määratletud piirkonnas püütavad liigid jaotatakse rühmadesse vastavalt järgmistele reeglitele:

—   1. rühm: liigid, mis annavad tõuke rahvusvahelisele kalavarude haldamisele, sealhulgas liigid, mis kuuluvad ELi majandamiskavade või ELi taastamiskavade või ELi pikaajaliste mitmeaastaste kavade või ELi kaitse ja majandamise tegevuskavade alla vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2371/2002 (3);

—   2. rühm: muud rahvusvaheliselt reguleeritud liigid ja rahvusvaheliselt mittereguleeritud peamised kaaspüügi liigid;

—   3. rühm: kõik muud kaaspüügi (kalad ja karbid) liigid. 3. rühma liikide loetelu koostab piirkondlikul tasandil piirkondlik koordineerimiskoosolek ja STECF kinnitab selle.

| g) | Liikide jaotamine 1. ja 2. rühma on määratud kindlaks VII liites. Millist valikuuringukava kasutada, sõltub uuritavate liikide arvust ja valikuuringu toimumise tingimustest. Valikuuringukava puhul püügitegevuse kohta tuleb arvestada nii valikuuringu korrapärasust kui ka kohaldatavat valikuuringukava. Allpool esitatud tabelis on näidatud võimalikud valikuuringukavad:
  —   1. kava: kõikide liikide ülevaatlik valikuuring;
  —   2. kava: valikuuring jagatakse iga kord kahte ossa. Üks osa valikuuringust (x %) käsitleb liikide valikuuringut kaldal ja teine osa (100 – x %) käsitleb üksnes kõigi 1. rühma liikide valikuuringut;
  —   3. kava: valikuuring jagatakse iga kord kahte ossa. Üks osa valikuuringust (x %) käsitleb kõigi 1. ja 2. rühma liikide valikuuringut kaldal ning teine osa (100 – x %) käsitleb üksnes 1. rühma liikide valikuuringut. 3. rühma liikide puhul tehakse valikuuring merel.

  Tabel 1


  Ülevaade paralleelseks valikuuringuks kasutatavatest valikuuringutest










  Valikuuringukava | Sagedus | 1. | rühm |
| --- | --- | --- | --- | --- |

g)

Liikide jaotamine 1. ja 2. rühma on määratud kindlaks VII liites. Millist valikuuringukava kasutada, sõltub uuritavate liikide arvust ja valikuuringu toimumise tingimustest. Valikuuringukava puhul püügitegevuse kohta tuleb arvestada nii valikuuringu korrapärasust kui ka kohaldatavat valikuuringukava. Allpool esitatud tabelis on näidatud võimalikud valikuuringukavad:

—   1. kava: kõikide liikide ülevaatlik valikuuring;

—   2. kava: valikuuring jagatakse iga kord kahte ossa. Üks osa valikuuringust (x %) käsitleb liikide valikuuringut kaldal ja teine osa (100 – x %) käsitleb üksnes kõigi 1. rühma liikide valikuuringut;

—   3. kava: valikuuring jagatakse iga kord kahte ossa. Üks osa valikuuringust (x %) käsitleb kõigi 1. ja 2. rühma liikide valikuuringut kaldal ning teine osa (100 – x %) käsitleb üksnes 1. rühma liikide valikuuringut. 3. rühma liikide puhul tehakse valikuuring merel.

Tabel 1

Ülevaade paralleelseks valikuuringuks kasutatavatest valikuuringutest

Valikuuringukava

Sagedus

1.

rühm

| 2. | rühm |
| --- | --- |

2.

rühm

| 3. | rühm |
| --- | --- |

3.

rühm

| 1. | kava |
| --- | --- |

1.

kava

iga kord

Image

Image

Image

| 2. | kava |
| --- | --- |

2.

kava

x % korral

Image

Image

Image

(100 – x) % korral

Image

| 3. | kava |
| --- | --- |

3.

kava

x % korral

Image

Image

valikuuring merel

(100 – x) % korral

Image

| h) | Iga valimi kohta tuleb märkida valikuuringukava (tabel 1) koos teabega valikuuringu tegemise kohta.
  Valikuuringus peab ühe liigi mõõdetavate isendite arv olema piisav, et saadud pikkuseline koosseis oleks kvaliteetne ja täpne. Valimis sisalduvate pikkusklasside arvu on võimalik hinnata valimis sisalduva ligikaudse pikkuselise koosseisu järgi. Kui valikuuringu tegemiseks ei ole ette nähtud statistilist valemit, jääb mõõdetud kalade arv ligikaudsesse vahemikku 3 x pikkusklasside arv ja 5 x pikkusklasside arv. |
| --- | --- |

h)

Iga valimi kohta tuleb märkida valikuuringukava (tabel 1) koos teabega valikuuringu tegemise kohta.

Valikuuringus peab ühe liigi mõõdetavate isendite arv olema piisav, et saadud pikkuseline koosseis oleks kvaliteetne ja täpne. Valimis sisalduvate pikkusklasside arvu on võimalik hinnata valimis sisalduva ligikaudse pikkuselise koosseisu järgi. Kui valikuuringu tegemiseks ei ole ette nähtud statistilist valemit, jääb mõõdetud kalade arv ligikaudsesse vahemikku 3 x pikkusklasside arv ja 5 x pikkusklasside arv.

| i) | Muid valimi võtmise meetodeid võib kasutada tingimusel, et on teaduslikke tõendeid, mis näitavad, et kõnealuste meetoditega saavutatakse samad eesmärgid, nagu on kirjeldatud punkti 3 alapunkti 1 alapunktis g. |
| --- | --- |

i)

Muid valimi võtmise meetodeid võib kasutada tingimusel, et on teaduslikke tõendeid, mis näitavad, et kõnealuste meetoditega saavutatakse samad eesmärgid, nagu on kirjeldatud punkti 3 alapunkti 1 alapunktis g.

| j) | Liikmesriikide kokkuvõte valikuuringu protokollidest iga valikuuringusse kaasatud püügitegevuse kohta tehakse STECFile kättesaadavaks riiklike programmide kaudu. |
| --- | --- |

j)

Liikmesriikide kokkuvõte valikuuringu protokollidest iga valikuuringusse kaasatud püügitegevuse kohta tehakse STECFile kättesaadavaks riiklike programmide kaudu.

| 2) | Vette tagasi lastud saagi puhul.






  a) | III peatüki B jao B1 alajao punkti 3 alapunkti 1 alapunktis f osutatud järjestust kasutatakse püügitegevuse valimiseks, et hinnata vette tagasi lastud saaki. Igal juhul, kui asjaomase püügitegevuse vette tagasi lastud saak ületab hinnanguliselt 10 % kogu püügimahust ja kõnealune püügitegevus ei osutunud järjestamisel valituks, kaasatakse kõnealune püügitegevus valikuuringusse. |
| --- | --- | --- |

2)

Vette tagasi lastud saagi puhul.

a)

III peatüki B jao B1 alajao punkti 3 alapunkti 1 alapunktis f osutatud järjestust kasutatakse püügitegevuse valimiseks, et hinnata vette tagasi lastud saaki. Igal juhul, kui asjaomase püügitegevuse vette tagasi lastud saak ületab hinnanguliselt 10 % kogu püügimahust ja kõnealune püügitegevus ei osutunud järjestamisel valituks, kaasatakse kõnealune püügitegevus valikuuringusse.

| b) | Valikuuringu ühik on püügireis ning valikuuringusse tuleb kaasata piisav arv püügireise, et hõlmatud oleks kogu püügitegevus. |
| --- | --- |

b)

Valikuuringu ühik on püügireis ning valikuuringusse tuleb kaasata piisav arv püügireise, et hõlmatud oleks kogu püügitegevus.

| c) | Täpsusväärtused on määratud valikuuringuprogrammidega samal tasandil (riiklike programmide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud riiklikul püügitegevuse tasandil ja piirkondlikult koordineeritud valikuuringuprogrammide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud piirkondlikul püügitegevuse tasandil). |
| --- | --- |

c)

Täpsusväärtused on määratud valikuuringuprogrammidega samal tasandil (riiklike programmide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud riiklikul püügitegevuse tasandil ja piirkondlikult koordineeritud valikuuringuprogrammide kaudu kogutavate andmete täpsusväärtused on kehtestatud piirkondlikul püügitegevuse tasandil).

| d) | Valikuuringu intensiivsus peab olema proportsionaalne asjaomase püügitegevuse suhtelise koormuse ja saagi varieeruvusega. Minimaalne püügireiside arv, mis kaasatakse valikuuringusse, on vähemalt kaks püügireisi kvartalis. |
| --- | --- |

d)

Valikuuringu intensiivsus peab olema proportsionaalne asjaomase püügitegevuse suhtelise koormuse ja saagi varieeruvusega. Minimaalne püügireiside arv, mis kaasatakse valikuuringusse, on vähemalt kaks püügireisi kvartalis.

| e) | III peatüki B jao B1 alajao punkti 3 alapunktis f määratletud 1., 2. ja 3. rühma liikide vette tagasi lastud saaki jälgitakse, et hinnata kvartaalselt vette tagasi lastud saagi keskmist kaalu. Lisaks:






  — | vette tagasi lastud saaki tuleb kvartalis hinnata pikkuse järgi, kui see saak moodustab aastas üle 10 % kogusaagi massist või 1. ja 2. rühma liikide puhul üle 15 % saagist; |
| --- | --- | --- |

e)

III peatüki B jao B1 alajao punkti 3 alapunktis f määratletud 1., 2. ja 3. rühma liikide vette tagasi lastud saaki jälgitakse, et hinnata kvartaalselt vette tagasi lastud saagi keskmist kaalu. Lisaks:

—

vette tagasi lastud saaki tuleb kvartalis hinnata pikkuse järgi, kui see saak moodustab aastas üle 10 % kogusaagi massist või 1. ja 2. rühma liikide puhul üle 15 % saagist;

| — | kui vette tagasi lastud saak kuulub liikide pikkuseklassidesse, mida lossitud saagi hulgas ei ole, tuleb vanus kindlaks määrata vastavalt VII liites sätestatud eeskirjadele. |
| --- | --- |

—

kui vette tagasi lastud saak kuulub liikide pikkuseklassidesse, mida lossitud saagi hulgas ei ole, tuleb vanus kindlaks määrata vastavalt VII liites sätestatud eeskirjadele.

| f) | Vajaduse korral korraldatakse II peatüki B jao punktis 1 osutatud prooviuuringuid. |
| --- | --- |

f)

Vajaduse korral korraldatakse II peatüki B jao punktis 1 osutatud prooviuuringuid.

| g) | Liikmesriikide tehtud kokkuvõte valikuuringu protokollidest iga valikuuringusse kaasatud püügitegevuse kohta tehakse STECFile kättesaadavaks riiklike programmide kaudu. |
| --- | --- |

g)

Liikmesriikide tehtud kokkuvõte valikuuringu protokollidest iga valikuuringusse kaasatud püügitegevuse kohta tehakse STECFile kättesaadavaks riiklike programmide kaudu.

| 3) | Harrastuskalapüügi puhul.






  a) | Harrastuskalapüügi korral IV liites (1–5) esitatud sihtliikide puhul hindavad liikmesriigid saagi kaalu kord kvartalis. |
| --- | --- | --- |

3)

Harrastuskalapüügi puhul.

a)

Harrastuskalapüügi korral IV liites (1–5) esitatud sihtliikide puhul hindavad liikmesriigid saagi kaalu kord kvartalis.

| b) | Vajaduse korral tehakse II peatüki B jao punktis 1 osutatud prooviuuringuid, et hinnata punkti 3 alapunkti 3 alapunktis a osutatud harrastuskalapüügi tähtsust. |
| --- | --- |

b)

Vajaduse korral tehakse II peatüki B jao punktis 1 osutatud prooviuuringuid, et hinnata punkti 3 alapunkti 3 alapunktis a osutatud harrastuskalapüügi tähtsust.

4.   Täpsustasemed

| 1) | Lossitud saagi puhul.






  a) | 1. ja 2. rühma liikide varud peavad olema 2. täpsustasemel. Vajaduse korral kaasatakse valikuuringusse ka varud, kui püügitegevusepõhiselt võetud valim ei näita varude täpset pikkust. |
| --- | --- | --- |

1)

Lossitud saagi puhul.

a)

1. ja 2. rühma liikide varud peavad olema 2. täpsustasemel. Vajaduse korral kaasatakse valikuuringusse ka varud, kui püügitegevusepõhiselt võetud valim ei näita varude täpset pikkust.

| 2) | Vette tagasi lastud saagi puhul.






  a) | Vette tagasi lastud 1. ja 2. rühma liikide pikkuse ja vanuse kohta tehtud kvartaliprognoosidega seotud andmete puhul tuleb saavutada 1. täpsustase. |
| --- | --- | --- |

2)

Vette tagasi lastud saagi puhul.

a)

Vette tagasi lastud 1. ja 2. rühma liikide pikkuse ja vanuse kohta tehtud kvartaliprognoosidega seotud andmete puhul tuleb saavutada 1. täpsustase.

| b) | 1., 2. ja 3. rühma liikide kaalu kohta tehtud hinnangute puhul tuleb saavutada 1. täpsustase. |
| --- | --- |

b)

1., 2. ja 3. rühma liikide kaalu kohta tehtud hinnangute puhul tuleb saavutada 1. täpsustase.

| 3) | Harrastuskalapüügi puhul.






  a) | Saagi koguse iga-aastaste hinnangutega seotud andmete puhul tuleb saavutada 1. täpsustase. |
| --- | --- | --- |

3)

Harrastuskalapüügi puhul.

a)

Saagi koguse iga-aastaste hinnangutega seotud andmete puhul tuleb saavutada 1. täpsustase.

5.   Erandid

| 1) | Kui liikmesriigid ei suuda III peatüki B jao B1 alajao punkti 4 alapunkti 2 alapunktides a ja b ning alapunkti 3 alapunktides a ja b osutatud täpsustaset saavutada või suudavad seda ainult ülemääraste kulutuste abil, võivad nad STECFi soovitusel saada komisjonilt loa erandi tegemiseks, et täpsustaset või valikuuringusagedust alandada või teha prooviuuring, tingimusel et sellekohase taotluse juures on kõik vajalikud dokumendid ja teaduslikud tõendid. |
| --- | --- |

1)

Kui liikmesriigid ei suuda III peatüki B jao B1 alajao punkti 4 alapunkti 2 alapunktides a ja b ning alapunkti 3 alapunktides a ja b osutatud täpsustaset saavutada või suudavad seda ainult ülemääraste kulutuste abil, võivad nad STECFi soovitusel saada komisjonilt loa erandi tegemiseks, et täpsustaset või valikuuringusagedust alandada või teha prooviuuring, tingimusel et sellekohase taotluse juures on kõik vajalikud dokumendid ja teaduslikud tõendid.

B2.   Varudega seotud näitajad

1.   Näitajad

| 1) | VII liites loetletud varude kohta tuleb koguda järgmised näitajad:






  a) | individuaalne teave vanuse kohta; |
| --- | --- | --- |

1)

VII liites loetletud varude kohta tuleb koguda järgmised näitajad:

a)

individuaalne teave vanuse kohta;

| b) | individuaalne teave pikkuse kohta; |
| --- | --- |

b)

individuaalne teave pikkuse kohta;

| c) | individuaalne teave kaalu kohta; |
| --- | --- |

c)

individuaalne teave kaalu kohta;

| d) | individuaalne teave soo kohta; |
| --- | --- |

d)

individuaalne teave soo kohta;

| e) | individuaalne teave suguküpsuse kohta; |
| --- | --- |

e)

individuaalne teave suguküpsuse kohta;

| f) | individuaalne teave sigivuse kohta, |
| --- | --- |

f)

individuaalne teave sigivuse kohta,

| g) | kasutades VII liitega ette nähtud valikuuringukava. |
| --- | --- |

g)

kasutades VII liitega ette nähtud valikuuringukava.

| 2) | Punktis 1 osutatud individuaalse teabe kogumine on seotud vastava teabega koha, aja ja pikkuse kohta. |
| --- | --- |

2)

Punktis 1 osutatud individuaalse teabe kogumine on seotud vastava teabega koha, aja ja pikkuse kohta.

| 3) | Looduslike lõhevarude puhul ICES määratletud jõgedes, mis suubuvad Läänemere piirkonda IIIb–d, kogutakse järgmised näitajad:






  a) | teave tähnikute arvukuse kohta; |
| --- | --- | --- |

3)

Looduslike lõhevarude puhul ICES määratletud jõgedes, mis suubuvad Läänemere piirkonda IIIb–d, kogutakse järgmised näitajad:

a)

teave tähnikute arvukuse kohta;

| b) | teave smoltide arvukuse kohta; |
| --- | --- |

b)

teave smoltide arvukuse kohta;

| c) | teave laskujate arvu kohta. |
| --- | --- |

c)

teave laskujate arvu kohta.

2.   Jaotustase

| 1) | Vajalikke jaotustasemeid, kõikide näitajate kogumise perioodilisust ning valikuuringu intensiivsust seoses vanusega kirjeldatakse täpsemalt VII liites. Valikuuringute strateegiate ja valikuuringu intensiivsuse määramisel kohaldatakse II peatüki B jaos („Täpsustasemed ja valikuuringu intensiivsus”) sätestatud eeskirju. |
| --- | --- |

1)

Vajalikke jaotustasemeid, kõikide näitajate kogumise perioodilisust ning valikuuringu intensiivsust seoses vanusega kirjeldatakse täpsemalt VII liites. Valikuuringute strateegiate ja valikuuringu intensiivsuse määramisel kohaldatakse II peatüki B jaos („Täpsustasemed ja valikuuringu intensiivsus”) sätestatud eeskirju.

3.   Valikuuringustrateegia

| 1) | Võimaluse korral tuleks kaubandusliku püügi puhul saagi vanus alati kindlaks määrata, et hinnata liikide vanuselist koosseisu ja vajaduse korral kasvuparameetreid. Kui see ei ole võimalik, peaksid liikmesriigid seda oma riiklikes programmides põhjendama. |
| --- | --- |

1)

Võimaluse korral tuleks kaubandusliku püügi puhul saagi vanus alati kindlaks määrata, et hinnata liikide vanuselist koosseisu ja vajaduse korral kasvuparameetreid. Kui see ei ole võimalik, peaksid liikmesriigid seda oma riiklikes programmides põhjendama.

| 2) | Kui liikmesriikide vahelise koostööga tagatakse VII liites loetletud parameetrite üldhinnangu vajalik täpsustase, peavad asjaomased liikmesriigid tagama, et nende panus ühisesse andmekogumisse on kõnealuse täpsustaseme saavutamiseks piisav. |
| --- | --- |

2)

Kui liikmesriikide vahelise koostööga tagatakse VII liites loetletud parameetrite üldhinnangu vajalik täpsustase, peavad asjaomased liikmesriigid tagama, et nende panus ühisesse andmekogumisse on kõnealuse täpsustaseme saavutamiseks piisav.

4.   Täpsustasemed

| 1) | Selliste varude puhul, mille isendite vanust saab kindlaks määrata, hinnatakse iga vanuseklassi puhul keskmist kaalu ja pikkust 3. täpsustasemel kuni sellise vanuseni, et vastavate vanuseklasside kumulatiivne lossitud saak moodustaks vähemalt 90 % vastava varu riigi lossitud saagist. |
| --- | --- |

1)

Selliste varude puhul, mille isendite vanust saab kindlaks määrata, hinnatakse iga vanuseklassi puhul keskmist kaalu ja pikkust 3. täpsustasemel kuni sellise vanuseni, et vastavate vanuseklasside kumulatiivne lossitud saak moodustaks vähemalt 90 % vastava varu riigi lossitud saagist.

| 2) | Selliste varude puhul, mille isendite vanust ei saa määrata, kuid mille kasvukõverat saab hinnata, tuleb iga eeldatava vanuseklassi (nt kasvukõvera alusel) puhul hinnata keskmist kaalu ja pikkust 2. täpsustasemel kuni sellise vanuseni, et vastavate vanuseklasside kumulatiivne lossitud saak moodustab vähemalt 90 % vastava varu riigi saagist. |
| --- | --- |

2)

Selliste varude puhul, mille isendite vanust ei saa määrata, kuid mille kasvukõverat saab hinnata, tuleb iga eeldatava vanuseklassi (nt kasvukõvera alusel) puhul hinnata keskmist kaalu ja pikkust 2. täpsustasemel kuni sellise vanuseni, et vastavate vanuseklasside kumulatiivne lossitud saak moodustab vähemalt 90 % vastava varu riigi saagist.

| 3) | Suguküpsuse, sigivuse ja soolise jagunemise osas võib valida vanusele või pikkusele viitamise vahel, tingimusel et liikmesriigid, kes peavad vastavaid bioloogilisi valikuuringuid tegema, on kokku leppinud järgmises:






  a) | suguküpsuse ja sigivuse osas, mis arvutatakse suhtarvuna suguküpsetest kaladest, tuleb saavutada 3. täpsustase vanuse- ja/või pikkuseklassis, mille piirväärtused vastavad 20 protsendile ja 90 protsendile suguküpsetest kaladest; |
| --- | --- | --- |

3)

Suguküpsuse, sigivuse ja soolise jagunemise osas võib valida vanusele või pikkusele viitamise vahel, tingimusel et liikmesriigid, kes peavad vastavaid bioloogilisi valikuuringuid tegema, on kokku leppinud järgmises:

a)

suguküpsuse ja sigivuse osas, mis arvutatakse suhtarvuna suguküpsetest kaladest, tuleb saavutada 3. täpsustase vanuse- ja/või pikkuseklassis, mille piirväärtused vastavad 20 protsendile ja 90 protsendile suguküpsetest kaladest;

| b) | soolise jagunemise korral, mis arvutatakse suhtarvuna emaskaladest, tuleb saavutada 3. täpsustase kuni sellise vanuse või pikkuseni, et vastavate vanuse- või pikkuseklasside kumulatiivne lossitud saak moodustab vähemalt 90 % selle varu riigi saagist. |
| --- | --- |

b)

soolise jagunemise korral, mis arvutatakse suhtarvuna emaskaladest, tuleb saavutada 3. täpsustase kuni sellise vanuse või pikkuseni, et vastavate vanuse- või pikkuseklasside kumulatiivne lossitud saak moodustab vähemalt 90 % selle varu riigi saagist.

5.   Erandid

| 1) | Kui varude lubatud kogupüük ja kvoodid on määratletud, võib nende varude bioloogiliste parameetrite hindamise liikmesriigi riiklikust programmist välja jätta järgmistel tingimustel:






  a) | asjaomased kvoodid peavad ühenduse lubatud kogupüügi osast olema alla 10 % või keskmiselt vähem kui 200 tonni kolme eelmise aasta jooksul; |
| --- | --- | --- |

1)

Kui varude lubatud kogupüük ja kvoodid on määratletud, võib nende varude bioloogiliste parameetrite hindamise liikmesriigi riiklikust programmist välja jätta järgmistel tingimustel:

a)

asjaomased kvoodid peavad ühenduse lubatud kogupüügi osast olema alla 10 % või keskmiselt vähem kui 200 tonni kolme eelmise aasta jooksul;

| b) | selliste liikmesriikide asjaomaste kvootide summa, kelle osa on väiksem kui 10 %, peab olema alla 25 % ühenduse lubatud kogupüügi osast. |
| --- | --- |

b)

selliste liikmesriikide asjaomaste kvootide summa, kelle osa on väiksem kui 10 %, peab olema alla 25 % ühenduse lubatud kogupüügi osast.

| 2) | Kui eespool alapunkti 1 alapunktiga a ette nähtud tingimus on täidetud, alapunkti 1 alapunktis b ette nähtud tingimus aga mitte, võivad liikmesriigid sätestada kooskõlastatud programmi, et nende lossitud kogusaagi puhul rakendataks ühist valikuuringukava, või iga liikmesriik võib sätestada mõne muu samaväärset täpsust võimaldava riikliku valikuuringukava. |
| --- | --- |

2)

Kui eespool alapunkti 1 alapunktiga a ette nähtud tingimus on täidetud, alapunkti 1 alapunktis b ette nähtud tingimus aga mitte, võivad liikmesriigid sätestada kooskõlastatud programmi, et nende lossitud kogusaagi puhul rakendataks ühist valikuuringukava, või iga liikmesriik võib sätestada mõne muu samaväärset täpsust võimaldava riikliku valikuuringukava.

| 3) | Vajaduse korral võib riiklikke programme kohandada iga aasta 1. veebruarini, et võtta arvesse kvootide vahetamist liikmesriikide vahel. |
| --- | --- |

3)

Vajaduse korral võib riiklikke programme kohandada iga aasta 1. veebruarini, et võtta arvesse kvootide vahetamist liikmesriikide vahel.

| 4) | Varude suhtes, mille lubatud kogupüük ja kvoodid ei ole määratletud ja mis on väljaspool Vahemerd, kohaldatakse samu eeskirju, mis on kehtestatud punkti 5 alapunktis 1, kolme eelmise aasta keskmise lossitud saagi alusel ning viidates varu ühenduse poolt lossitud kogusaagile. |
| --- | --- |

4)

Varude suhtes, mille lubatud kogupüük ja kvoodid ei ole määratletud ja mis on väljaspool Vahemerd, kohaldatakse samu eeskirju, mis on kehtestatud punkti 5 alapunktis 1, kolme eelmise aasta keskmise lossitud saagi alusel ning viidates varu ühenduse poolt lossitud kogusaagile.

| 5) | Vahemere varude osas vastab Vahemere piirkonna ühe riigi lossitud saak kaalu järgi ühe liigi kohta vähem kui 10 protsendile ühenduse poolt lossitud kogusaagist Vahemeres või alla 200 tonnile, välja arvatud hariliku tuuni puhul. |
| --- | --- |

5)

Vahemere varude osas vastab Vahemere piirkonna ühe riigi lossitud saak kaalu järgi ühe liigi kohta vähem kui 10 protsendile ühenduse poolt lossitud kogusaagist Vahemeres või alla 200 tonnile, välja arvatud hariliku tuuni puhul.

C.   RISTNÄITAJATE KOGUMINE

1.   Näitajad

| 1) | Kogutavad näitajad on loetletud VIII liites. Andmed esitatakse kõnealuses liites määratud sagedusega. |
| --- | --- |

1)

Kogutavad näitajad on loetletud VIII liites. Andmed esitatakse kõnealuses liites määratud sagedusega.

| 2) | Kalalaevastiku osadeks jagamise ja püügikoormuse kohta esitatud teabe vahel võib esineda mõningast viivitust. |
| --- | --- |

2)

Kalalaevastiku osadeks jagamise ja püügikoormuse kohta esitatud teabe vahel võib esineda mõningast viivitust.

2.   Jaotustase

| 1) | Jaotustase on esitatud VIII liites vastavalt V liites määratletud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

1)

Jaotustase on esitatud VIII liites vastavalt V liites määratletud kriteeriumidele.

| 2) | Andmed on koondatud kõige üksikasjalikumal nõutud tasemel. Selle kava raames on lubatud lahtreid koondada, kui selle sobivust kinnitab asjakohane statistiline analüüs. Selline koondamine tuleb heaks kiita asjakohasel piirkondlikul koordineerimiskoosolekul. |
| --- | --- |

2)

Andmed on koondatud kõige üksikasjalikumal nõutud tasemel. Selle kava raames on lubatud lahtreid koondada, kui selle sobivust kinnitab asjakohane statistiline analüüs. Selline koondamine tuleb heaks kiita asjakohasel piirkondlikul koordineerimiskoosolekul.

3.   Valikuuringustrateegia

| 1) | Võimaluse korral kogutakse ammendavad ristandmed. Kui see ei ole võimalik, peaksid liikmesriigid valikuuringute korra täpsustama oma riiklikus programmis. |
| --- | --- |

1)

Võimaluse korral kogutakse ammendavad ristandmed. Kui see ei ole võimalik, peaksid liikmesriigid valikuuringute korra täpsustama oma riiklikus programmis.

4.   Täpsustasemed

| 1) | Liikmesriigid annavad oma aastaaruandes hinnangu andmete kvaliteedi (täpsuse) kohta. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid annavad oma aastaaruandes hinnangu andmete kvaliteedi (täpsuse) kohta.

D.   TEADUSUURINGUD MEREL

| 1) | Hõlmatud on kõik IX liites loetletud uuringud. |
| --- | --- |

1)

Hõlmatud on kõik IX liites loetletud uuringud.

| 2) | Liikmesriigid tagavad oma riiklike programmide raames varasemate uuringute jätkumise. |
| --- | --- |

2)

Liikmesriigid tagavad oma riiklike programmide raames varasemate uuringute jätkumise.

| 3) | Olenemata alapunktidest 1 ja 2 võivad liikmesriigid teha uuringukoormuse või valikuuringukava muutmise ettepaneku, tingimusel et see ei avalda negatiivset mõju tulemuste kvaliteedile. Komisjoni muutmisettepanekuga nõustumine sõltub STECFi heakskiidust. |
| --- | --- |

3)

Olenemata alapunktidest 1 ja 2 võivad liikmesriigid teha uuringukoormuse või valikuuringukava muutmise ettepaneku, tingimusel et see ei avalda negatiivset mõju tulemuste kvaliteedile. Komisjoni muutmisettepanekuga nõustumine sõltub STECFi heakskiidust.

IV   PEATÜKK

Vesiviljelussektori ja töötleva tööstuse sektori majandusolukorra hindamise moodul

A.   VESIVILJELUSSEKTORI MAJANDUSANDMETE KOGUMINE

1.   Näitajad

| 1) | Kõiki X liites loetletud näitajaid tuleb koguda igal aastal XI liites määratud segmentide kohta. |
| --- | --- |

1)

Kõiki X liites loetletud näitajaid tuleb koguda igal aastal XI liites määratud segmentide kohta.

| 2) | Statistiline ühik on „ettevõte”, mis on määratletud kui madalaima taseme juriidiline isik raamatupidamise seisukohalt. |
| --- | --- |

2)

Statistiline ühik on „ettevõte”, mis on määratletud kui madalaima taseme juriidiline isik raamatupidamise seisukohalt.

| 3) | Populatsioon tähendab ettevõtteid, mille peamine tegevusala on määratletud EUROSTATi liigituse NACE koodi 05.02 „Kalakasvatus” all. |
| --- | --- |

3)

Populatsioon tähendab ettevõtteid, mille peamine tegevusala on määratletud EUROSTATi liigituse NACE koodi 05.02 „Kalakasvatus” all.

| 4) | Omavääringud arvestatakse ümber eurosse, kasutades Euroopa Keskpanga vahetuskurssi. |
| --- | --- |

4)

Omavääringud arvestatakse ümber eurosse, kasutades Euroopa Keskpanga vahetuskurssi.

2.   Jaotustase

| 1) | Andmed jaotatakse segmentideks liikide ja vesiviljeluse tehnoloogia järgi, nagu on sätestatud XI liites. Liikmesriigid võivad vajaduse korral segmente veelgi täpsustada ettevõtte suuruse või muude asjakohaste kriteeriumide alusel. |
| --- | --- |

1)

Andmed jaotatakse segmentideks liikide ja vesiviljeluse tehnoloogia järgi, nagu on sätestatud XI liites. Liikmesriigid võivad vajaduse korral segmente veelgi täpsustada ettevõtte suuruse või muude asjakohaste kriteeriumide alusel.

| 2) | Andmete kogumine mageveeliikide kohta ei ole kohustuslik. Kui andmed on siiski kogutud, tuleb liikmesriikidel järgida XI liites sätestatud segmentideks jaotamise eeskirju. |
| --- | --- |

2)

Andmete kogumine mageveeliikide kohta ei ole kohustuslik. Kui andmed on siiski kogutud, tuleb liikmesriikidel järgida XI liites sätestatud segmentideks jaotamise eeskirju.

3.   Valikuuringustrateegia

| 1) | Liikmesriigid kirjeldavad riiklikes programmides iga majandusnäitaja, sealhulgas kvaliteediga seotud aspektid, prognoosimiseks kasutatud metoodikat. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid kirjeldavad riiklikes programmides iga majandusnäitaja, sealhulgas kvaliteediga seotud aspektid, prognoosimiseks kasutatud metoodikat.

| 2) | Liikmesriigid tagavad kõigi eri allikatest (nt küsimustikud, raamatupidamisarvestus) saadud majandusnäitajate järjekindluse ja võrreldavuse. |
| --- | --- |

2)

Liikmesriigid tagavad kõigi eri allikatest (nt küsimustikud, raamatupidamisarvestus) saadud majandusnäitajate järjekindluse ja võrreldavuse.

4.   Täpsustasemed

| 1) | Liikmesriigid annavad oma aastaaruandes hinnangu andmete kvaliteedi (täpsuse) kohta. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid annavad oma aastaaruandes hinnangu andmete kvaliteedi (täpsuse) kohta.

B.   MAJANDUSANDMETE KOGUMINE TÖÖTLEVA TÖÖSTUSE KOHTA

1.   Näitajad

| 1) | Kõiki XII liites loetletud näitajaid tuleb koguda populatsiooni kohta igal aastal. |
| --- | --- |

1)

Kõiki XII liites loetletud näitajaid tuleb koguda populatsiooni kohta igal aastal.

| 2) | Populatsioon tähendab ettevõtteid, mille peamine tegevusala on määratletud EUROSTATi liigituse NACE koodi 15.20 „Kala ja kalatoodete töötlemine ja säilitamine” all. |
| --- | --- |

2)

Populatsioon tähendab ettevõtteid, mille peamine tegevusala on määratletud EUROSTATi liigituse NACE koodi 15.20 „Kala ja kalatoodete töötlemine ja säilitamine” all.

| 3) | NACE koodi 15.20 alla liigitatud ettevõtete liigituse kontrollimiseks ja tuvastamiseks saab suunisena kasutada ka liikmesriikides kohaldatavaid riiklikke koode, mis on kehtestatud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 852/2004, (4) (EÜ) nr 853/2004 (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 854/2004 (6). |
| --- | --- |

3)

NACE koodi 15.20 alla liigitatud ettevõtete liigituse kontrollimiseks ja tuvastamiseks saab suunisena kasutada ka liikmesriikides kohaldatavaid riiklikke koode, mis on kehtestatud kooskõlas määrustega (EÜ) nr 852/2004, (4) (EÜ) nr 853/2004 (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 854/2004 (6).

| 4) | Omavääringud arvestatakse ümber eurodesse, kasutades Euroopa Keskpanga vahetuskurssi. |
| --- | --- |

4)

Omavääringud arvestatakse ümber eurodesse, kasutades Euroopa Keskpanga vahetuskurssi.

2.   Jaotustase

| 1) | Statistiline ühik andmete kogumisel on „ettevõte”, mis on määratletud kui madalaima taseme juriidiline isik raamatupidamise seisukohalt. |
| --- | --- |

1)

Statistiline ühik andmete kogumisel on „ettevõte”, mis on määratletud kui madalaima taseme juriidiline isik raamatupidamise seisukohalt.

| 2) | Ettevõtted, kes tegelevad kala töötlemisega, kuid kelle jaoks see ei ole peamine tegevusala, peavad koguma iga programmiperioodi esimesel aastal järgmisi andmeid:






  a) | ettevõtete arv; |
| --- | --- | --- |

2)

Ettevõtted, kes tegelevad kala töötlemisega, kuid kelle jaoks see ei ole peamine tegevusala, peavad koguma iga programmiperioodi esimesel aastal järgmisi andmeid:

a)

ettevõtete arv;

| b) | kala töötlemisega seotud käive. |
| --- | --- |

b)

kala töötlemisega seotud käive.

3.   Valikuuringustrateegia

| 1) | Liikmesriigid kirjeldavad riiklikes programmides iga majandusnäitaja, sealhulgas kvaliteediga seotud aspektid, prognoosimiseks kasutatud metoodikat. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid kirjeldavad riiklikes programmides iga majandusnäitaja, sealhulgas kvaliteediga seotud aspektid, prognoosimiseks kasutatud metoodikat.

| 2) | Liikmesriigid tagavad kõigi eri allikatest (nt küsimustikud, raamatupidamisarvestus) saadud majandusnäitajate järjekindluse ja võrreldavuse. |
| --- | --- |

2)

Liikmesriigid tagavad kõigi eri allikatest (nt küsimustikud, raamatupidamisarvestus) saadud majandusnäitajate järjekindluse ja võrreldavuse.

4.   Täpsustasemed

| 1) | Liikmesriigid annavad oma aastaaruandes hinnangu andmete kvaliteedi (täpsuse) kohta. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid annavad oma aastaaruandes hinnangu andmete kvaliteedi (täpsuse) kohta.

V   PEATÜKK

Kalandussektori poolt mereökosüsteemile avaldatava mõju hindamise moodul

1.   Näitajad

| 1) | XIII liites loetletud näitajate arvutamiseks kogutakse käesolevas liites täpsustatud andmeid igal aastal, välja arvatud need andmed, mida tuleb koguda üksikasjalikumatel tasemetel. |
| --- | --- |

1)

XIII liites loetletud näitajate arvutamiseks kogutakse käesolevas liites täpsustatud andmeid igal aastal, välja arvatud need andmed, mida tuleb koguda üksikasjalikumatel tasemetel.

| 2) | XIII liites kindlaks määratud andmeid koguvad liikmeriigid selleks, et lõppkasutajad saaksid arvutada näitajad asjaomasel geograafilisel tasandil vastavalt II liitele. |
| --- | --- |

2)

XIII liites kindlaks määratud andmeid koguvad liikmeriigid selleks, et lõppkasutajad saaksid arvutada näitajad asjaomasel geograafilisel tasandil vastavalt II liitele.

2.   Jaotustase

| 1) | Kohaldatakse XIII liite nõuete loetelus sätestatud jaotustaset. |
| --- | --- |

1)

Kohaldatakse XIII liite nõuete loetelus sätestatud jaotustaset.

3.   Valikuuringustrateegia

| 1) | Liikmesriigid kohaldavad XIII liite nõuete loetelus sätestatud soovitusi. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid kohaldavad XIII liite nõuete loetelus sätestatud soovitusi.

4.   Täpsustasemed

| 1) | Liikmesriigid kohaldavad XIII liite nõuete loetelus sätestatud soovitusi. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid kohaldavad XIII liite nõuete loetelus sätestatud soovitusi.

VI   PEATÜKK

Kogutavate andmete haldamise ja kasutamise moodul

A.   ANDMEHALDUS

| 1) | Ühenduse programmi andmete puhul hõlmab käesolev punkt andmebaaside arendamist, andmete sisestamist (säilitamist), andmete kvaliteedi kontrollimist ja valideerimist ning lähteandmete töötlemist üksikasjalikeks või kokkuvõtlikeks andmeteks vastavalt määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 17 lõikele 1. |
| --- | --- |

1)

Ühenduse programmi andmete puhul hõlmab käesolev punkt andmebaaside arendamist, andmete sisestamist (säilitamist), andmete kvaliteedi kontrollimist ja valideerimist ning lähteandmete töötlemist üksikasjalikeks või kokkuvõtlikeks andmeteks vastavalt määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 17 lõikele 1.

| 2) | Andmehaldus hõlmab määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 13 punktis b osutatud sotsiaal-majanduslike lähteandmete metaandmeteks muutmise protsessi. |
| --- | --- |

2)

Andmehaldus hõlmab määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 13 punktis b osutatud sotsiaal-majanduslike lähteandmete metaandmeteks muutmise protsessi.

| 3) | Liikmesriigid tagavad, et teavitavad komisjoni viimase nõudmisel alapunktis 2 osutatud andmete muutmisest. |
| --- | --- |

3)

Liikmesriigid tagavad, et teavitavad komisjoni viimase nõudmisel alapunktis 2 osutatud andmete muutmisest.

B.   ANDMETE KASUTAMINE

| 1) | Käesolev jagu hõlmab määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 18 lõike 1 punktis a osutatud andmekogumite koostamist ja nende kasutamist, et toetada kalavarude majandamiseks nõuannete jagamist, lähtudes teaduslikust analüüsist. |
| --- | --- |

1)

Käesolev jagu hõlmab määruse (EÜ) nr 199/2008 artikli 18 lõike 1 punktis a osutatud andmekogumite koostamist ja nende kasutamist, et toetada kalavarude majandamiseks nõuannete jagamist, lähtudes teaduslikust analüüsist.

| 2) | See sisaldab prognoose VII liites loetletud liikide bioloogiliste parameetrite (vanus, kaal, sugu, suguküpsus ja sigivus) kohta, andmekogumite koostamist varude hindamiseks ja biomajanduslikuks modelleerimiseks ning asjakohaseks teaduslikuks analüüsiks. |
| --- | --- |

2)

See sisaldab prognoose VII liites loetletud liikide bioloogiliste parameetrite (vanus, kaal, sugu, suguküpsus ja sigivus) kohta, andmekogumite koostamist varude hindamiseks ja biomajanduslikuks modelleerimiseks ning asjakohaseks teaduslikuks analüüsiks.

---

(1)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 25.

(2)  ELT L 186, 15.7.2008, lk 3.

(3)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(4)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

(5)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

(6)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

I liide

Geograafiline stratifitseerimine piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt

| | I.C.E.S. | N.A.F.O | I.C.C.A.T | G.F.C.M. | C.C.A.M.L.R. | IOTC | Muu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. tase | piirkond | piirkond | FAO piirkond | piirkond
  nt 37
  Vahemeri ja Must meri | piirkond
  nt 48 | FAO piirkond | FAO piirkond |
| 2. tase | Alapiirkond
  nt 27.IV
  Põhjameri | Alapiirkond
  nt 21.2
  Labrador | FAO alapiirkond | Alapiirkond
  nt 37.1
  Läänepiirkond | Alapiirkond
  nt 48.1
  Antarktika poolsaar | FAO alapiirkond | FAO alapiirkond |
| 3. tase | Rajoon
  nt 27.IV c | Rajoon
  nt 21.2 H | Rajoon
  5° × 5° | Rajoon
  nt 37.1.2
  Lioni laht | Rajoon
  nt 58.5.1
  Kergueleni saared | Rajoon
  5° × 5° | Rajoon
  5° × 5° |
| 4. tase | Alapiirkond
  nt 27.III.c.22 | | | GSA
  nt GSA 1 | | | |
| 5. tase | Statistiline ruut
  30′ × 1° | Statistiline ruut | Statistiline ruut
  1° × 1° | | Statistiline ruut
  30′ × 1° | Statistiline ruut
  1° × 1° | Statistiline ruut
  1° × 1° |

I.C.E.S.

N.A.F.O

I.C.C.A.T

G.F.C.M.

C.C.A.M.L.R.

IOTC

Muu

1. tase

piirkond

piirkond

FAO piirkond

piirkond

nt 37

Vahemeri ja Must meri

piirkond

nt 48

FAO piirkond

FAO piirkond

2. tase

Alapiirkond

nt 27.IV

Põhjameri

Alapiirkond

nt 21.2

Labrador

FAO alapiirkond

Alapiirkond

nt 37.1

Läänepiirkond

Alapiirkond

nt 48.1

Antarktika poolsaar

FAO alapiirkond

FAO alapiirkond

3. tase

Rajoon

nt 27.IV c

Rajoon

nt 21.2 H

Rajoon

5° × 5°

Rajoon

nt 37.1.2

Lioni laht

Rajoon

nt 58.5.1

Kergueleni saared

Rajoon

5° × 5°

Rajoon

5° × 5°

4. tase

Alapiirkond

nt 27.III.c.22

GSA

nt GSA 1

5. tase

Statistiline ruut

30′ × 1°

Statistiline ruut

Statistiline ruut

1° × 1°

Statistiline ruut

30′ × 1°

Statistiline ruut

1° × 1°

Statistiline ruut

1° × 1°

II liide

Geograafiline stratifitseerimine piirkondade alusel

| | Alapiirkond/püügikoht (1) | Piirkond | Ülempiirkond |
| --- | --- | --- | --- |
| Tase | 1 | 2 | 3 |
| | 4. taseme ruumiliste üksuste rühmitus vastavalt I liitele (ICES alampüügirajoon) | Läänemeri (ICES piirkonnad III b–d) | Läänemeri (ICES piirkonnad III b–d), Põhjameri (ICES piirkonnad IIIa, Iv ja VIId), Arktika idaosa (ICES piirkonnad I ja II) ning Atlandi ookeani põhjaosa (ICES piirkonnad V–XIV ja NAFO piirkonnad). |
| | 3. taseme ruumiliste üksuste rühmitus vastavalt I liitele (ICES püügirajoon) | Põhjameri (ICES piirkonnad IIIa, IV ja VIId) ja Arktika idaosa (ICES piirkonnad I ja II) |
| | 3. taseme ruumiliste üksuste rühmitus vastavalt I liitele (ICES/NAFO püügirajoon) | Atlandi ookeani põhjaosa (ICES piirkonnad V–XIV ja NAFO piirkonnad) |
| | 4. taseme ruumiliste üksuste rühmitus vastavalt I liitele (GSA) | Vahemeri ja Must meri | Vahemeri ja Must meri |
| | RFMO valikuuringu alapiirkonnad (välja arvatud GFCM) | Muud piirkonnad, kus püüki teostavad ELi laevad ja mida haldab piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon, kus ühendus on lepingupool või vaatleja (nt ICCAT, IOTC, CECAF vms) | Muud piirkonnad |

Alapiirkond/püügikoht (1)

Piirkond

Ülempiirkond

Tase

1

2

3

4. taseme ruumiliste üksuste rühmitus vastavalt I liitele (ICES alampüügirajoon)

Läänemeri (ICES piirkonnad III b–d)

Läänemeri (ICES piirkonnad III b–d), Põhjameri (ICES piirkonnad IIIa, Iv ja VIId), Arktika idaosa (ICES piirkonnad I ja II) ning Atlandi ookeani põhjaosa (ICES piirkonnad V–XIV ja NAFO piirkonnad).

3. taseme ruumiliste üksuste rühmitus vastavalt I liitele (ICES püügirajoon)

Põhjameri (ICES piirkonnad IIIa, IV ja VIId) ja Arktika idaosa (ICES piirkonnad I ja II)

3. taseme ruumiliste üksuste rühmitus vastavalt I liitele (ICES/NAFO püügirajoon)

Atlandi ookeani põhjaosa (ICES piirkonnad V–XIV ja NAFO piirkonnad)

4. taseme ruumiliste üksuste rühmitus vastavalt I liitele (GSA)

Vahemeri ja Must meri

Vahemeri ja Must meri

RFMO valikuuringu alapiirkonnad (välja arvatud GFCM)

Muud piirkonnad, kus püüki teostavad ELi laevad ja mida haldab piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon, kus ühendus on lepingupool või vaatleja (nt ICCAT, IOTC, CECAF vms)

Muud piirkonnad

---

(1)  Alapiirkonnad või püügikohad määrab liikmesriik esimeseks programmiperioodiks (2009–2010), need võidakse uuesti määratleda piirkondlikel koordineerimiskoosolekutel ja vajaduse korral STECFis kokku leppida. Tase peaks vastama olemasolevale geograafilisele jaotusele.

III liide

Kalalaevastiku osadeks jagamine piirkondade alusel

| | Pikkuseklassid (LOA) (1) |
| --- | --- |
| | 0–< 10 m
  0–< 6 m | 10–< 12 m
  6–< 12 m | 12–< 18 m | 18–< 24 m | 24–< 40 m | 40 m või enam |
| Aktiivsed laevad |
| Kasutavad aktiivseid püügivahendeid | Piimtraalerid | | | | | | |
| Põhjatraalerid ja/või põhjanoodad | | | | | | |
| Pelaagilise püügi traalerid | | | | | | |
| Seinerid | | | | | | |
| Tragipüügilaevad | | | | | | |
| Muid aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad | | | | | | |
| Üksnes mitmeotstarbelisi aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad | | | | | | |
| Kasutavad passiivseid püügivahendeid | Õngesid kasutavad laevad | (2) | (2) | | | | |
| Triiv- ja/või seisevvõrke kasutavad laevad | | | | |
| Lõkspüüniseid ja/või muid püüniseid kasutavad laevad | | | | |
| Muid passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad | | | | |
| Üksnes mitmeotstarbelisi passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad | | | | |
| Kasutavad mitmeotstarbelisi püügivahendid | Aktiivseid ja passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad | | | | | | |
| Passiivsed laevad | | | | | | |

Pikkuseklassid (LOA) (1)

0–< 10 m

0–< 6 m

10–< 12 m

6–< 12 m

12–< 18 m

18–< 24 m

24–< 40 m

40 m või enam

Aktiivsed laevad

Kasutavad aktiivseid püügivahendeid

Piimtraalerid

Põhjatraalerid ja/või põhjanoodad

Pelaagilise püügi traalerid

Seinerid

Tragipüügilaevad

Muid aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad

Üksnes mitmeotstarbelisi aktiivseid püügivahendeid kasutavad laevad

Kasutavad passiivseid püügivahendeid

Õngesid kasutavad laevad

(2)

(2)

Triiv- ja/või seisevvõrke kasutavad laevad

Lõkspüüniseid ja/või muid püüniseid kasutavad laevad

Muid passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad

Üksnes mitmeotstarbelisi passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad

Kasutavad mitmeotstarbelisi püügivahendid

Aktiivseid ja passiivseid püügivahendeid kasutavad laevad

Passiivsed laevad

---

(1)  Vahemerel ja Mustal merel on alla 12meetriste laevade pikkusekategooriad 0–< 6 ja 6–< 12 meetrit. Muudes piirkondades on pikkusekategooriad 0–< 10 ja 10–< 12 meetrit.

(2)  Vahemerel ja Mustal merel alla 12meetriseid passiivseid püügivahendeid kasutavaid laevu võib jaotada püügivahendite alusel.

IV liide

Püük (püügitegevus) piirkondade kaupa

1)   Läänemeri (ICES alampüügirajoonid 22–32)

| 1. tase | 2. tase | 3. tase | 4. tase | 5. tase | 6. tase | LOA klassid (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevus | Püügivahendi klassid | Püügivahendite rühmad | Püügivahendi liik | Sihtliigid (1) | Võrgusilma suurus ja muud valikud | <10 | 10– <12 | 12– <18 | 18– <24 | 24–<40 | 40 m või enam |
| Püük | Traalid | Põhjatraalid | Traallaudadega põhjatraal [OTB] | Koorikloomad | (2) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Mageveeliigid | (2) | | | | | | |
| Mitmiktraalnoot [OTT] | Koorikloomad | (2) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Kaksiktraal [PTB] | Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Mageveeliigid | (2) | | | | | | |
| Pelaagilised traalid | Traallaudadega traal [OTM] | Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Mageveeliigid | (2) | | | | | | |
| Kaksiktraal [PTM] | Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Mageveeliigid | (2) | | | | | | |
| Õngekonksud ja -nöörid | Õnged ja nöörid | Käsi- ja ritvõnged [LHP] [LHM] | Merikogerlased | (2) | | | | | | |
| Triivõngejadaga kalapüügilaevad | Triivõngejadad [LLD] | Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Anadroomsed liigid | (2) | | | | | | |
| Põhjaõngejadad [LLS] | Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Mageveeliigid | (2) | | | | | | |
| Anadroomsed liigid | (2) | | | | | | |
| Katadroomsed liigid | (2) | | | | | | |
| Lõkspüünised | Lõkspüünised | Lõksud ja lõkspüünised [FPO] (3) | Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Mageveeliigid | (2) | | | | | | |
| Anadroomsed liigid | (2) | | | | | | |
| Katadroomsed liigid | (2) | | | | | | |
| Mõrrad [FYK] (3) | Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Mageveeliigid | (2) | | | | | | |
| Anadroomsed liigid | (2) | | | | | | |
| Katadroomsed liigid | (2) | | | | | | |
| Katmata seisevnoodad [FPN] | Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Mageveeliigid | (2) | | | | | | |
| Anadroomsed liigid | (2) | | | | | | |
| Katadroomsed liigid | (2) | | | | | | |
| Võrgud | Võrgud | Abarad [GTR] | Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Mageveeliigid | (2) | | | | | | |
| Seisevvõrgud (ankurdatud) [GNS] | Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Mageveeliigid | (2) | | | | | | |
| Anadroomsed liigid | (2) | | | | | | |
| Katadroomsed liigid | (2) | | | | | | |
| Noodad | Haardnoodad | Seinnoodad [PS] | Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Noodad | Ankurdamata põhjanoodad [SSC] | Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Mageveeliigid | (2) | | | | | | |
| Ankurdatud põhjanoodad [SDN] | Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (2) | | | | | | |
| Kaksiknoodad [SPR] | Põhjalähedased kalad | (2) | | | | | | |
| Ranna- ja paadinoodad [SB] [SV] | Merikogerlased | (2) | | | | | | |
| Püügitegevuse kohta teave puudub | Püügitegevuse kohta teave puudub | | | | | | | |
| Muu tegevus kui kalapüük | Muu tegevus kui kalapüük | | | | | | | |
| Passiivne | Passiivne | | | | | | | |
| Harrastuskalapüük | Ainult järgmised liigid: lõhe, tursk, angerjad, haid | Ei kohaldata | Kõik (olemasolevad) laevaklassid kombineeritud |

1. tase

2. tase

3. tase

4. tase

5. tase

6. tase

LOA klassid (m)

Tegevus

Püügivahendi klassid

Püügivahendite rühmad

Püügivahendi liik

Sihtliigid (1)

Võrgusilma suurus ja muud valikud

<10

10– <12

12– <18

18– <24

24–<40

40 m või enam

Püük

Traalid

Põhjatraalid

Traallaudadega põhjatraal [OTB]

Koorikloomad

(2)

Põhjalähedased kalad

(2)

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Mageveeliigid

(2)

Mitmiktraalnoot [OTT]

Koorikloomad

(2)

Põhjalähedased kalad

(2)

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Kaksiktraal [PTB]

Põhjalähedased kalad

(2)

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Mageveeliigid

(2)

Pelaagilised traalid

Traallaudadega traal [OTM]

Põhjalähedased kalad

(2)

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Mageveeliigid

(2)

Kaksiktraal [PTM]

Põhjalähedased kalad

(2)

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Mageveeliigid

(2)

Õngekonksud ja -nöörid

Õnged ja nöörid

Käsi- ja ritvõnged [LHP] [LHM]

Merikogerlased

(2)

Triivõngejadaga kalapüügilaevad

Triivõngejadad [LLD]

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Anadroomsed liigid

(2)

Põhjaõngejadad [LLS]

Põhjalähedased kalad

(2)

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Mageveeliigid

(2)

Anadroomsed liigid

(2)

Katadroomsed liigid

(2)

Lõkspüünised

Lõkspüünised

Lõksud ja lõkspüünised [FPO] (3)

Põhjalähedased kalad

(2)

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Mageveeliigid

(2)

Anadroomsed liigid

(2)

Katadroomsed liigid

(2)

Mõrrad [FYK] (3)

Põhjalähedased kalad

(2)

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Mageveeliigid

(2)

Anadroomsed liigid

(2)

Katadroomsed liigid

(2)

Katmata seisevnoodad [FPN]

Põhjalähedased kalad

(2)

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Mageveeliigid

(2)

Anadroomsed liigid

(2)

Katadroomsed liigid

(2)

Võrgud

Võrgud

Abarad [GTR]

Põhjalähedased kalad

(2)

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Mageveeliigid

(2)

Seisevvõrgud (ankurdatud) [GNS]

Põhjalähedased kalad

(2)

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Mageveeliigid

(2)

Anadroomsed liigid

(2)

Katadroomsed liigid

(2)

Noodad

Haardnoodad

Seinnoodad [PS]

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Noodad

Ankurdamata põhjanoodad [SSC]

Põhjalähedased kalad

(2)

Mageveeliigid

(2)

Ankurdatud põhjanoodad [SDN]

Põhjalähedased kalad

(2)

Väiksed pelaagilised kalad

(2)

Kaksiknoodad [SPR]

Põhjalähedased kalad

(2)

Ranna- ja paadinoodad [SB] [SV]

Merikogerlased

(2)

Püügitegevuse kohta teave puudub

Püügitegevuse kohta teave puudub

Muu tegevus kui kalapüük

Muu tegevus kui kalapüük

Passiivne

Passiivne

Harrastuskalapüük

Ainult järgmised liigid: lõhe, tursk, angerjad, haid

Ei kohaldata

Kõik (olemasolevad) laevaklassid kombineeritud

Märkus:

Vajaduse korral tehakse prooviuuringud, et koostada protokollid angerjapüügi seireks siseveekogudes.

2)   Põhjameri (ICES piirkonnad IIIa, IV ja VIId) ja Arktika idaosa (ICES piirkonnad I ja II)

| 1. tase | 2. tase | 3. tase | 4. tase | 5. tase | 6. tase | LOA klassid (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevus | Püügivahendi klassid | Püügivahendite rühmad | Püügivahendi liik | Sihtliigid (4) | Võrgusilma suurus ja muud valikud | <10 | 10–<12 | 12–<18 | 18–<24 | 24–<40 | 40 m või enam |
| Püük | Tragid | Tragid | Paaditragi [DRB] | Molluskid | (5) | | | | | | |
| Mehaanilised / imutragid [HMD] | Molluskid | (5) | | | | | | |
| Traalid | Põhjatraalid | Traallaudadega põhjatraal [OTB] | Molluskid | (5) | | | | | | |
| Koorikloomad | (5) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Erinevad peajalgsed ja põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (5) | | | | | | |
| Süvamereliigid | (5) | | | | | | |
| Erinevad pelaagilised ja põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Erinevad põhjalähedased ja süvamereliigid | (5) | | | | | | |
| Mitmiktraalnoot [OTT] | Molluskid | (5) | | | | | | |
| Koorikloomad | (5) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Süvamereliigid | (5) | | | | | | |
| Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Erinevad pelaagilised ja põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Kaksiktraal [PTB] | Põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Koorikloomad | (5) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (5) | | | | | | |
| Piimtraalid [TBB] | Koorikloomad | (5) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Pelaagilised traalid | Traallaudadega traal [OTM] | Väiksed pelaagilised kalad | (5) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Kaksiktraal [PTM] | Väiksed pelaagilised kalad | (5) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Õngekonksud ja -nöörid | Õnged ja nöörid | Käsi- ja ritvõnged [LHP] [LHM] | Merikogerlased | (5) | | | | | | |
| Triivõngejadaga kalapüügilaevad | Põhjaõngejadad [LLS] | Põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Lõkspüünised | Lõkspüünised (6) | Lõksud ja lõkspüünised [FPO] | Molluskid | (5) | | | | | | |
| Koorikloomad | (5) | | | | | | |
| Merikogerlased | (5) | | | | | | |
| Mõrrad [FYK] | Katadroomsed liigid | (5) | | | | | | |
| Võrgud | Võrgud | Abarad [GTR] | Põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Seisevvõrgud (ankurdatud) [GNS] | Väiksed pelaagilised kalad | (5) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Koorikloomad | (5) | | | | | | |
| Triivvõrgud [GND] | Väiksed pelaagilised kalad | (5) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Noodad | Haardnoodad | Seinnoodad [PS] | Väiksed pelaagilised kalad | (5) | | | | | | |
| Noodad | Ankurdamata põhjanoodad [SSC] | Põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Ankurdatud põhjanoodad [SDN] | Põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Kaksiknoodad [SPR] | Põhjalähedased kalad | (5) | | | | | | |
| Ranna- ja paadinoodad [SB] [SV] | Merikogerlased | (5) | | | | | | |
| Muud püügivahendite liigid | Muud püügivahendite liigid | Angerjamaimude (klaasangerja) püük | Klaasangerjas | (5) | | | | | | |
| Mitmesugust (täpsustada) | Mitmesugust (täpsustada) | | | (5) | | | | | | |
| Muu tegevus kui kalapüük | Muu tegevus kui kalapüük | | | | | | | |
| Passiivne | Passiivne | | | | | | | |
| Harrastuskalapüük | Ainult järgmised liigid: tursk, angerjad, haid | Ei kohaldata | Kõik (olemasolevad) laevaklassid kombineeritud |

1. tase

2. tase

3. tase

4. tase

5. tase

6. tase

LOA klassid (m)

Tegevus

Püügivahendi klassid

Püügivahendite rühmad

Püügivahendi liik

Sihtliigid (4)

Võrgusilma suurus ja muud valikud

<10

10–<12

12–<18

18–<24

24–<40

40 m või enam

Püük

Tragid

Tragid

Paaditragi [DRB]

Molluskid

(5)

Mehaanilised / imutragid [HMD]

Molluskid

(5)

Traalid

Põhjatraalid

Traallaudadega põhjatraal [OTB]

Molluskid

(5)

Koorikloomad

(5)

Põhjalähedased kalad

(5)

Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad

(5)

Erinevad peajalgsed ja põhjalähedased kalad

(5)

Väiksed pelaagilised kalad

(5)

Süvamereliigid

(5)

Erinevad pelaagilised ja põhjalähedased kalad

(5)

Erinevad põhjalähedased ja süvamereliigid

(5)

Mitmiktraalnoot [OTT]

Molluskid

(5)

Koorikloomad

(5)

Põhjalähedased kalad

(5)

Süvamereliigid

(5)

Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad

(5)

Erinevad pelaagilised ja põhjalähedased kalad

(5)

Kaksiktraal [PTB]

Põhjalähedased kalad

(5)

Koorikloomad

(5)

Väiksed pelaagilised kalad

(5)

Piimtraalid [TBB]

Koorikloomad

(5)

Põhjalähedased kalad

(5)

Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad

(5)

Pelaagilised traalid

Traallaudadega traal [OTM]

Väiksed pelaagilised kalad

(5)

Põhjalähedased kalad

(5)

Kaksiktraal [PTM]

Väiksed pelaagilised kalad

(5)

Põhjalähedased kalad

(5)

Õngekonksud ja -nöörid

Õnged ja nöörid

Käsi- ja ritvõnged [LHP] [LHM]

Merikogerlased

(5)

Triivõngejadaga kalapüügilaevad

Põhjaõngejadad [LLS]

Põhjalähedased kalad

(5)

Lõkspüünised

Lõkspüünised (6)

Lõksud ja lõkspüünised [FPO]

Molluskid

(5)

Koorikloomad

(5)

Merikogerlased

(5)

Mõrrad [FYK]

Katadroomsed liigid

(5)

Võrgud

Võrgud

Abarad [GTR]

Põhjalähedased kalad

(5)

Seisevvõrgud (ankurdatud) [GNS]

Väiksed pelaagilised kalad

(5)

Põhjalähedased kalad

(5)

Koorikloomad

(5)

Triivvõrgud [GND]

Väiksed pelaagilised kalad

(5)

Põhjalähedased kalad

(5)

Noodad

Haardnoodad

Seinnoodad [PS]

Väiksed pelaagilised kalad

(5)

Noodad

Ankurdamata põhjanoodad [SSC]

Põhjalähedased kalad

(5)

Ankurdatud põhjanoodad [SDN]

Põhjalähedased kalad

(5)

Kaksiknoodad [SPR]

Põhjalähedased kalad

(5)

Ranna- ja paadinoodad [SB] [SV]

Merikogerlased

(5)

Muud püügivahendite liigid

Muud püügivahendite liigid

Angerjamaimude (klaasangerja) püük

Klaasangerjas

(5)

Mitmesugust (täpsustada)

Mitmesugust (täpsustada)

(5)

Muu tegevus kui kalapüük

Muu tegevus kui kalapüük

Passiivne

Passiivne

Harrastuskalapüük

Ainult järgmised liigid: tursk, angerjad, haid

Ei kohaldata

Kõik (olemasolevad) laevaklassid kombineeritud

Märkus:

Vajaduse korral tehakse prooviuuringud, et koostada protokollid angerjapüügi seireks siseveekogudes.

3)   Atlandi ookeani põhjaosa (ICES piirkonnad V–XIV ja NAFO piirkonnad)

| 1. tase | 2. tase | 3. tase | 4. tase | 5. tase | 6. tase | LOA klassid (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevus | Püügivahendi klassid | Püügivahendite rühmad | Püügivahendi liik | Sihtliigid (7) | Võrgusilma suurus ja muud valikud | <10 | 10–<12 | 12–<18 | 18–<24 | 24–<40 | 40 m või enam |
| Püük | Tragid | Tragid | Paaditragi [DRB] | Molluskid | (8) | | | | | | |
| Mehaanilised / imutragid [HMD] | Molluskid | (8) | | | | | | |
| Traalid | Põhjatraalid | Traallaudadega põhjatraal [OTB] | Molluskid | (8) | | | | | | |
| Koorikloomad | (8) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Erinevad peajalgsed ja põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (8) | | | | | | |
| Süvamereliigid | (8) | | | | | | |
| Erinevad pelaagilised ja põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Erinevad põhjalähedased ja süvamereliigid | (8) | | | | | | |
| Mitmiktraalnoot [OTT] | Molluskid | (8) | | | | | | |
| Koorikloomad | (8) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Süvamereliigid | (8) | | | | | | |
| Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Erinevad pelaagilised ja põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Kaksiktraal [PTB] | Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Koorikloomad | (8) | | | | | | |
| Väiksed pelaagilised kalad | (8) | | | | | | |
| Piimtraalid [TBB] | Koorikloomad | (8) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Erinevad põhjalähedased ja peajalgsed | (8) | | | | | | |
| Pelaagilised traalid | Traallaudadega traal [OTM] | Väiksed pelaagilised kalad | (8) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Kaksiktraal [PTM] | Väiksed pelaagilised kalad | (8) | | | | | | |
| Suured pelaagilised kalad | (8) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Õngekonksud ja -nöörid | Õnged ja nöörid | Käsi- ja ritvõnged [LHP] [LHM] | Merikogerlased | (8) | | | | | | |
| Peajalgsed | (8) | | | | | | |
| Veoõnged [LTL] | Suured pelaagilised kalad | (8) | | | | | | |
| Triivõngejadaga kalapüügilaevad | Triivõngejadad [LLD] | Suured pelaagilised kalad | (8) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Süvamereliigid | (8) | | | | | | |
| Põhjaõngejadad [LLS] | Süvamereliigid | (8) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Lõkspüünised | Lõkspüünised (9) | Lõksud ja lõkspüünised [FPO] | Molluskid | (8) | | | | | | |
| Koorikloomad | (8) | | | | | | |
| Merikogerlased | (8) | | | | | | |
| Mõrrad [FYK] | Katadroomsed liigid | (8) | | | | | | |
| Põhjalähedased liigid | (8) | | | | | | |
| Katmata seisevnoodad [FPN] | Suured pelaagilised kalad | (8) | | | | | | |
| Võrgud | Võrgud | Abarad [GTR] | Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Seisevvõrgud (ankurdatud) [GNS] | Väiksed pelaagilised kalad | (8) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Koorikloomad | (8) | | | | | | |
| Süvamereliigid | (8) | | | | | | |
| Triivvõrgud [GND] | Väiksed pelaagilised kalad | (8) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Noodad | Haardnoodad | Seinnoodad [PS] | Väiksed pelaagilised kalad | (8) | | | | | | |
| Suured pelaagilised kalad | (8) | | | | | | |
| Noodad | Ankurdamata põhjanoodad [SSC] | Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Ankurdatud põhjanoodad [SDN] | Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Kaksiknoodad [SPR] | Põhjalähedased kalad | (8) | | | | | | |
| Ranna- ja paadinoodad [SB] [SV] | Merikogerlased | (8) | | | | | | |
| Muud püügivahendite liigid | Muud püügivahendite liigid | Angerjamaimude (klaasangerja) püük | Klaasangerjas | (8) | | | | | | |
| Mitmesugust (täpsustada) | Mitmesugust (täpsustada) | | | (8) | | | | | | |
| Muu tegevus kui kalapüük | Muu tegevus kui kalapüük | | | | | | | |
| Passiivne | Passiivne | | | | | | | |
| Harrastuskalapüük | Ainult järgmised liigid: lõhe, huntahven, haid, angerjad (ainult ICES piirkondades) | Ei kohaldata | Kõik (olemasolevad) laevaklassid kombineeritud |

1. tase

2. tase

3. tase

4. tase

5. tase

6. tase

LOA klassid (m)

Tegevus

Püügivahendi klassid

Püügivahendite rühmad

Püügivahendi liik

Sihtliigid (7)

Võrgusilma suurus ja muud valikud

<10

10–<12

12–<18

18–<24

24–<40

40 m või enam

Püük

Tragid

Tragid

Paaditragi [DRB]

Molluskid

(8)

Mehaanilised / imutragid [HMD]

Molluskid

(8)

Traalid

Põhjatraalid

Traallaudadega põhjatraal [OTB]

Molluskid

(8)

Koorikloomad

(8)

Põhjalähedased kalad

(8)

Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad

(8)

Erinevad peajalgsed ja põhjalähedased kalad

(8)

Väiksed pelaagilised kalad

(8)

Süvamereliigid

(8)

Erinevad pelaagilised ja põhjalähedased kalad

(8)

Erinevad põhjalähedased ja süvamereliigid

(8)

Mitmiktraalnoot [OTT]

Molluskid

(8)

Koorikloomad

(8)

Põhjalähedased kalad

(8)

Süvamereliigid

(8)

Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad

(8)

Erinevad pelaagilised ja põhjalähedased kalad

(8)

Kaksiktraal [PTB]

Põhjalähedased kalad

(8)

Koorikloomad

(8)

Väiksed pelaagilised kalad

(8)

Piimtraalid [TBB]

Koorikloomad

(8)

Põhjalähedased kalad

(8)

Erinevad koorikloomad ja põhjalähedased kalad

(8)

Erinevad põhjalähedased ja peajalgsed

(8)

Pelaagilised traalid

Traallaudadega traal [OTM]

Väiksed pelaagilised kalad

(8)

Põhjalähedased kalad

(8)

Kaksiktraal [PTM]

Väiksed pelaagilised kalad

(8)

Suured pelaagilised kalad

(8)

Põhjalähedased kalad

(8)

Õngekonksud ja -nöörid

Õnged ja nöörid

Käsi- ja ritvõnged [LHP] [LHM]

Merikogerlased

(8)

Peajalgsed

(8)

Veoõnged [LTL]

Suured pelaagilised kalad

(8)

Triivõngejadaga kalapüügilaevad

Triivõngejadad [LLD]

Suured pelaagilised kalad

(8)

Põhjalähedased kalad

(8)

Süvamereliigid

(8)

Põhjaõngejadad [LLS]

Süvamereliigid

(8)

Põhjalähedased kalad

(8)

Lõkspüünised

Lõkspüünised (9)

Lõksud ja lõkspüünised [FPO]

Molluskid

(8)

Koorikloomad

(8)

Merikogerlased

(8)

Mõrrad [FYK]

Katadroomsed liigid

(8)

Põhjalähedased liigid

(8)

Katmata seisevnoodad [FPN]

Suured pelaagilised kalad

(8)

Võrgud

Võrgud

Abarad [GTR]

Põhjalähedased kalad

(8)

Seisevvõrgud (ankurdatud) [GNS]

Väiksed pelaagilised kalad

(8)

Põhjalähedased kalad

(8)

Koorikloomad

(8)

Süvamereliigid

(8)

Triivvõrgud [GND]

Väiksed pelaagilised kalad

(8)

Põhjalähedased kalad

(8)

Noodad

Haardnoodad

Seinnoodad [PS]

Väiksed pelaagilised kalad

(8)

Suured pelaagilised kalad

(8)

Noodad

Ankurdamata põhjanoodad [SSC]

Põhjalähedased kalad

(8)

Ankurdatud põhjanoodad [SDN]

Põhjalähedased kalad

(8)

Kaksiknoodad [SPR]

Põhjalähedased kalad

(8)

Ranna- ja paadinoodad [SB] [SV]

Merikogerlased

(8)

Muud püügivahendite liigid

Muud püügivahendite liigid

Angerjamaimude (klaasangerja) püük

Klaasangerjas

(8)

Mitmesugust (täpsustada)

Mitmesugust (täpsustada)

(8)

Muu tegevus kui kalapüük

Muu tegevus kui kalapüük

Passiivne

Passiivne

Harrastuskalapüük

Ainult järgmised liigid: lõhe, huntahven, haid, angerjad (ainult ICES piirkondades)

Ei kohaldata

Kõik (olemasolevad) laevaklassid kombineeritud

Märkus:

Vajaduse korral tehakse prooviuuringud, et koostada protokollid angerjapüügi seireks siseveekogudes.

4)   Vahemeri ja Must meri

| 1. tase | 2. tase | 3. tase | 4. tase | 5. tase | 6. tase | LOA klassid (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevus | Püügivahendi klassid | Püügivahendite rühmad | Püügivahendi liik | Sihtliigid (10) | Võrgusilma suurus ja muud valikud | <6 | 6–<12 | 12–<18 | 18–<24 | 24–<40 | 40 m või enam |
| Püük | Tragid | Tragid | Paaditragi [DRB] | Molluskid | (11) | | | | | | |
| Traalid | Põhjatraalid | Traallaudadega põhjatraal [OTB] | Põhjalähedased liigid | (11) | | | | | | |
| Süvamereliigid | (11) | | | | | | |
| Erinevad põhjalähedased liigid ja süvamereliigid (12) | (11) | | | | | | |
| Mitmiktraalnoot [OTT] | Põhjalähedased liigid | (11) | | | | | | |
| Kaksiktraal [PTB] | Põhjalähedased liigid | (11) | | | | | | |
| Piimtraalid [TBB] | Põhjalähedased liigid | (11) | | | | | | |
| Pelaagilised traalid | Traallaudadega traal [OTM] | Erinevad põhjalähedased ja pelaagilised liigid | (11) | | | | | | |
| Pelaagilised kaksiktraalid [PTM] | Väiksed pelaagilised kalad | (11) | | | | | | |
| Õngekonksud ja -nöörid | Õnged ja nöörid | Käsi- ja ritvõnged [LHP] [LHM] | Merikogerlased | (11) | | | | | | |
| Peajalgsed | (11) | | | | | | |
| Veoõnged [LTL] | Suured pelaagilised kalad | (11) | | | | | | |
| Triivõngejadaga kalapüügilaevad | Triivõngejadad [LLD] | Suured pelaagilised kalad | (11) | | | | | | |
| Põhjaõngejadad [LLS] | Põhjalähedased kalad | (11) | | | | | | |
| Lõkspüünised | Lõkspüünised (13) | Lõksud ja lõkspüünised [FPO] | Põhjalähedased liigid | (11) | | | | | | |
| Mõrrad [FYK] | Katadroomsed liigid | (11) | | | | | | |
| Põhjalähedased liigid | (11) | | | | | | |
| Katmata seisevnoodad [FPN] | Suured pelaagilised kalad | (11) | | | | | | |
| Võrgud | Võrgud | Abarad [GTR] | Põhjalähedased liigid | (11) | | | | | | |
| Seisevvõrgud (ankurdatud) [GNS] | Väikesed ja suured pelaagilised kalad | (11) | | | | | | |
| Põhjalähedased liigid | (11) | | | | | | |
| Triivvõrgud [GND] | Väiksed pelaagilised kalad | (11) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (11) | | | | | | |
| Noodad | Haardnoodad | Seinnoodad [PS] | Väiksed pelaagilised kalad | (11) | | | | | | |
| Suured pelaagilised kalad | (11) | | | | | | |
| Avamerenoodad [LA] | Väikesed ja suured pelaagilised kalad | (11) | | | | | | |
| Noodad | Ankurdamata põhjanoodad [SSC] | Põhjalähedased liigid | (11) | | | | | | |
| Ankurdatud põhjanoodad [SDN] | Põhjalähedased liigid | (11) | | | | | | |
| Kaksiknoodad [SPR] | Põhjalähedased liigid | (11) | | | | | | |
| Ranna- ja paadinoodad [SB] [SV] | Põhjalähedased liigid | (11) | | | | | | |
| Muud püügivahendite liigid | Muud püügivahendite liigid | Angerjamaimude (klaasangerja) püük | Klaasangerjas | (11) | | | | | | |
| Mitmesugust (täpsustada) | Mitmesugust (täpsustada) | | | (11) | | | | | | |
| Muu tegevus kui kalapüük | Muu tegevus kui kalapüük | | | | | | | |
| Passiivne | Passiivne | | | | | | | |
| Harrastuskalapüük | Ainult järgmised liigid: harilik tuun, angerjad, haid | Ei kohaldata | Kõik (olemasolevad) laevaklassid kombineeritud |

1. tase

2. tase

3. tase

4. tase

5. tase

6. tase

LOA klassid (m)

Tegevus

Püügivahendi klassid

Püügivahendite rühmad

Püügivahendi liik

Sihtliigid (10)

Võrgusilma suurus ja muud valikud

<6

6–<12

12–<18

18–<24

24–<40

40 m või enam

Püük

Tragid

Tragid

Paaditragi [DRB]

Molluskid

(11)

Traalid

Põhjatraalid

Traallaudadega põhjatraal [OTB]

Põhjalähedased liigid

(11)

Süvamereliigid

(11)

Erinevad põhjalähedased liigid ja süvamereliigid (12)

(11)

Mitmiktraalnoot [OTT]

Põhjalähedased liigid

(11)

Kaksiktraal [PTB]

Põhjalähedased liigid

(11)

Piimtraalid [TBB]

Põhjalähedased liigid

(11)

Pelaagilised traalid

Traallaudadega traal [OTM]

Erinevad põhjalähedased ja pelaagilised liigid

(11)

Pelaagilised kaksiktraalid [PTM]

Väiksed pelaagilised kalad

(11)

Õngekonksud ja -nöörid

Õnged ja nöörid

Käsi- ja ritvõnged [LHP] [LHM]

Merikogerlased

(11)

Peajalgsed

(11)

Veoõnged [LTL]

Suured pelaagilised kalad

(11)

Triivõngejadaga kalapüügilaevad

Triivõngejadad [LLD]

Suured pelaagilised kalad

(11)

Põhjaõngejadad [LLS]

Põhjalähedased kalad

(11)

Lõkspüünised

Lõkspüünised (13)

Lõksud ja lõkspüünised [FPO]

Põhjalähedased liigid

(11)

Mõrrad [FYK]

Katadroomsed liigid

(11)

Põhjalähedased liigid

(11)

Katmata seisevnoodad [FPN]

Suured pelaagilised kalad

(11)

Võrgud

Võrgud

Abarad [GTR]

Põhjalähedased liigid

(11)

Seisevvõrgud (ankurdatud) [GNS]

Väikesed ja suured pelaagilised kalad

(11)

Põhjalähedased liigid

(11)

Triivvõrgud [GND]

Väiksed pelaagilised kalad

(11)

Põhjalähedased kalad

(11)

Noodad

Haardnoodad

Seinnoodad [PS]

Väiksed pelaagilised kalad

(11)

Suured pelaagilised kalad

(11)

Avamerenoodad [LA]

Väikesed ja suured pelaagilised kalad

(11)

Noodad

Ankurdamata põhjanoodad [SSC]

Põhjalähedased liigid

(11)

Ankurdatud põhjanoodad [SDN]

Põhjalähedased liigid

(11)

Kaksiknoodad [SPR]

Põhjalähedased liigid

(11)

Ranna- ja paadinoodad [SB] [SV]

Põhjalähedased liigid

(11)

Muud püügivahendite liigid

Muud püügivahendite liigid

Angerjamaimude (klaasangerja) püük

Klaasangerjas

(11)

Mitmesugust (täpsustada)

Mitmesugust (täpsustada)

(11)

Muu tegevus kui kalapüük

Muu tegevus kui kalapüük

Passiivne

Passiivne

Harrastuskalapüük

Ainult järgmised liigid: harilik tuun, angerjad, haid

Ei kohaldata

Kõik (olemasolevad) laevaklassid kombineeritud

Märkus:

Vajaduse korral tehakse prooviuuringud, et koostada protokollid angerjapüügi seireks siseveekogudes.

5)   Muud piirkonnad, kus püüavad ELi laevad ning mida haldab piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon, kus ühendus on lepingupool või vaatleja (nt ICCAT, IOTC, CECAF vms)

| 1. tase | 2. tase | 3. tase | 4. tase | 5. tase | 6. tase | LOA klassid (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevus | Püügivahendi klassid | Püügivahendite rühmad | Püügivahendi liik | Sihtliigid (14) | Võrgusilma suurus ja muud valikud | <10 | 10–<12 | 12–<18 | 18–<24 | 24–<40 | 40 m või enam |
| Püük | Traalid | Põhjatraalid | Traallaudadega põhjatraal [OTB] | Koorikloomad | (15) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (15) | | | | | | |
| Erinevad peajalgsed ja põhjalähedased kalad | (15) | | | | | | |
| Mitmiktraalnoot [OTT] | Koorikloomad | (15) | | | | | | |
| Pelaagilised traalid | Traallaudadega traal [OTM] | Väiksed pelaagilised kalad | (15) | | | | | | |
| Õngekonksud ja -nöörid | Õnged ja nöörid | Käsi- ja ritvõnged [LHP] [LHM] | Suured pelaagilised kalad | (15) | | | | | | |
| Põhjalähedased kalad | (15) | | | | | | |
| Triivõngejadaga kalapüügilaevad | Triivõngejadad [LLD] | Suured pelaagilised kalad | (15) | | | | | | |
| Põhjaõngejadad [LLS] | Põhjalähedased kalad | (15) | | | | | | |
| Lõkspüünised | Lõkspüünised | Lõksud ja lõkspüünised [FPO] | Koorikloomad | (15) | | | | | | |
| Merikogerlased | (15) | | | | | | |
| Võrgud | Võrgud | Abarad [GTR] | Põhjalähedased kalad | (15) | | | | | | |
| Seisevvõrgud (ankurdatud) [GNS] | Põhjalähedased kalad | (15) | | | | | | |
| Triivvõrgud [GND] | Põhjalähedased kalad | (15) | | | | | | |
| Noodad | Haardnoodad | Seinnoodad [PS] | Väiksed pelaagilised kalad | (15) | | | | | | |
| Suured pelaagilised kalad | (15) | | | | | | |
| Mitmesugust (täpsustada) | Mitmesugust (täpsustada) | | | (15) | | | | | | |
| Muu tegevus kui kalapüük | Muu tegevus kui kalapüük | | | | | | | |
| Passiivne | Passiivne | | | | | | | |

1. tase

2. tase

3. tase

4. tase

5. tase

6. tase

LOA klassid (m)

Tegevus

Püügivahendi klassid

Püügivahendite rühmad

Püügivahendi liik

Sihtliigid (14)

Võrgusilma suurus ja muud valikud

<10

10–<12

12–<18

18–<24

24–<40

40 m või enam

Püük

Traalid

Põhjatraalid

Traallaudadega põhjatraal [OTB]

Koorikloomad

(15)

Põhjalähedased kalad

(15)

Erinevad peajalgsed ja põhjalähedased kalad

(15)

Mitmiktraalnoot [OTT]

Koorikloomad

(15)

Pelaagilised traalid

Traallaudadega traal [OTM]

Väiksed pelaagilised kalad

(15)

Õngekonksud ja -nöörid

Õnged ja nöörid

Käsi- ja ritvõnged [LHP] [LHM]

Suured pelaagilised kalad

(15)

Põhjalähedased kalad

(15)

Triivõngejadaga kalapüügilaevad

Triivõngejadad [LLD]

Suured pelaagilised kalad

(15)

Põhjaõngejadad [LLS]

Põhjalähedased kalad

(15)

Lõkspüünised

Lõkspüünised

Lõksud ja lõkspüünised [FPO]

Koorikloomad

(15)

Merikogerlased

(15)

Võrgud

Võrgud

Abarad [GTR]

Põhjalähedased kalad

(15)

Seisevvõrgud (ankurdatud) [GNS]

Põhjalähedased kalad

(15)

Triivvõrgud [GND]

Põhjalähedased kalad

(15)

Noodad

Haardnoodad

Seinnoodad [PS]

Väiksed pelaagilised kalad

(15)

Suured pelaagilised kalad

(15)

Mitmesugust (täpsustada)

Mitmesugust (täpsustada)

(15)

Muu tegevus kui kalapüük

Muu tegevus kui kalapüük

Passiivne

Passiivne

---

(1)  Pardale jäetud osa saagist tuleks liigitada sihtliikide kaupa (koorikloomad, peajalgsed ja põhjalähedased liigid jt) püügireisi või võimaluse korral püügitegevuse tasandil ja jaotada kaalu või väärtuslike liikide (nt perekonna Nephrops homaarid) puhul koguväärtuse kaupa. Esimesel kohal olevaid sihtliike tuleks käsitada sihtliigina, mis tuleb maatriksil esitada.

(2)  Vastavalt nõukogu määrustele (EÜ) nr 88/98 (EÜT L 9, 15.1.1998, lk 1) ja (EÜ) nr 2187/2005 (EÜT L 349, 31.12.2005, lk 1).

(3)  Sealhulgas angerjavarud haldusüksustes vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1100/2007 (EÜT L 248, 22.9.2007, lk 17).

(4)  Pardale jäetud osa saagist tuleks liigitada sihtliikide kaupa (koorikloomad, peajalgsed ja põhjalähedased liigid jt) püügireisi või võimaluse korral püügitegevuse tasandil ja jaotada kaalu või väärtuslike liikide (nt perekonna Nephrops homaarid, tuunid) puhul koguväärtuse kaupa. Esimesel kohal olevaid sihtliike tuleks käsitada sihtliigina, mis tuleb maatriksil esitada.

(5)  Vastavalt nõukogu määrustele (EMÜ) nr 1899/85 (EÜT L 179, 11.7.1985, lk 2), (EMÜ) nr 1638/87 (EÜT L 153, 13.6.1987, lk 7), (EÜ) nr 850/98 (EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1), komisjoni määrustele (EÜ) nr 2056/2001 (EÜT L 277, 20.10.2001, lk 13), (EÜ) nr 494/2002 (EÜT L 77, 20.3.2002, lk 8) ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 40/2008 (ELT L 19, 23.1.2008, lk 1).

(6)  Sealhulgas angerjavarud haldusüksustes vastavalt määrusele (EÜ) nr 1100/2007.

(7)  Pardale jäetud osa saagist tuleks liigitada sihtliikide kaupa (koorikloomad, peajalgsed ja põhjalähedased liigid jt) püügireisi või võimaluse korral püügitegevuse tasandil ja jaotada kaalu või väärtuslike liikide (nt perekonna Nephrops homaarid, tuunid) puhul koguväärtuse kaupa. Esimesel kohal olevaid sihtliike tuleks käsitada sihtliigina, mis tuleb maatriksil esitada.

(8)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 850/98, nõukogu määrusele (EÜ) nr 2549/2000 (EÜT L 292, 21.11.2000, lk 5), määrustele (EÜ) nr 2056/2001, (EÜ) nr 494/2002, nõukogu määrusele (EÜ) nr 1386/2007 (EÜT L 318, 5.12.2007, lk 1) ja määrusele (EÜ) nr 40/2008.

(9)  Sealhulgas angerjavarud haldusüksustes vastavalt määrusele (EÜ) nr 1100/2007.

(10)  Pardale jäetud osa saagist tuleks liigitada sihtliikide kaupa (koorikloomad, peajalgsed ja põhjalähedased liigid jt) püügireisi või võimaluse korral püügitegevuse tasandil ja jaotada kaalu või väärtuslike liikide (nt perekonna Nephrops homaarid, tuunid) puhul koguväärtuse kaupa. Esimesel kohal olevaid sihtliike tuleks käsitada sihtliigina, mis tuleb maatriksil esitada.

(11)  Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11).

(12)  Kehtib ainult liikide Aristaeomorpha foliacea ja Aristeus antennatus suhtes, mis ei kuulu nõukogu määruses (EÜ) nr 2347/2002 (EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6) esitatud süvamereliikide mõiste hulka.

(13)  Sealhulgas angerjavarud haldusüksustes vastavalt määrusele (EÜ) nr 1100/2007.

(14)  Pardale jäetud osa saagist tuleks liigitada sihtliikide kaupa (koorikloomad, peajalgsed ja põhjalähedased liigid jt) püügireisi või võimaluse korral püügitegevuse tasandil ja jaotada kaalu või väärtuslike liikide (nt perekonna Nephrops homaarid, tuunid) puhul koguväärtuse kaupa. Esimesel kohal olevaid sihtliike tuleks käsitada sihtliigina, mis tuleb maatriksil esitada.

(15)  Vastavalt nõukogu määrustele (EÜ) nr 600/2004 (ELT L 97, 1.4.2004, lk 1), (EÜ) nr 830/2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 31), (EÜ) nr 115/2006 (ELT L 21, 25.1.2006, lk 1), (EÜ) nr 563/2006 (ELT L 105, 13.4.2006, lk 33), (EÜ) nr 764/2006 (ELT L 141, 29.5.2006, lk 1), (EÜ) nr 805/2006 (ELT L 151, 6.6.2006, lk 1), (EÜ) nr 1562/2006 (ELT L 290, 20.10.2006, lk 1), (EÜ) nr 1563/2006 (ELT L 290, 20.10.2006, lk 6), (EÜ) nr 1801/2006 (ELT L 343, 8.12.2006, lk 1), (EÜ) nr 2027/2006 (ELT L 414, 30.12.2006, lk 1), (EÜ) nr 450/2007 (ELT L 109, 26.4.2007, lk 1), (EÜ) nr 753/2007 (ELT L 172, 30.6.2007, lk 1), (EÜ) nr 893/2007 (ELT L 205, 7.8.2007, lk 1), (EÜ) nr 894/2007 (ELT L 205, 7.8.2007, lk 35), (EÜ) nr 1386/2007 (ELT L 318, 5.12.2007, lk 1), (EÜ) nr 1446/2007 (ELT L 331, 17.12.2007, lk 1), (EÜ) nr 31/2008 (ELT L 15, 18.1.2008, lk 1), (EÜ) nr 241/2008 (ELT L 75, 18.3.2008, lk 49) ja (EÜ) nr 242/2008 (ELT L 75, 18.3.2008, lk 51).

V liide

Kogutavate andmete jaotustasemed

| | Alapiirkonnad või püügikohad | Piirkonnad | Ülempiirkonnad |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 |
| Püügitegevus*kalalaevastiku osa (lahter) | A | A1 | A2 | A3 |
| Püügitegevus | B | B1 | B2 | B3 |
| Kalalaevastiku osa | C | C1 | C2 | C3 |
| Allmärkus:

  Kuna kalapüügi koht võib olla alapiirkond, piirkond või ülempiirkond, esitatakse käesolevas liites kokkuvõte erinevatest andmekogumise tasemetest (või jaotustasemetest). |

Alapiirkonnad või püügikohad

Piirkonnad

Ülempiirkonnad

1

2

3

Püügitegevus*kalalaevastiku osa (lahter)

A

A1

A2

A3

Püügitegevus

B

B1

B2

B3

Kalalaevastiku osa

C

C1

C2

C3

Allmärkus:

Kuna kalapüügi koht võib olla alapiirkond, piirkond või ülempiirkond, esitatakse käesolevas liites kokkuvõte erinevatest andmekogumise tasemetest (või jaotustasemetest).

VI liide

Majandusnäitajate loetelu

| Näitajate rühm | Muutuv | Andmekogumise nõuded (1) | Ühik | Mõiste
  Komisjoni struktuurilise ettevõtlusstatistika
  (SBS) määrus (EÜ) nr 2700/98 (2) | Mõiste |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulud | Lossitud kalasaagi koguväärtus | Ristnäitaja | euro | 12 11 0
  v.a lõige 4 | |
| Tulud kvoodi või muude püügiõiguste väljarentimisest | | euro | 12 11 0
  v.a lõige 4 | |
| Toetused (3) | | euro | 12 11 0
  v.a lõige 4 | |
| Muud tulud (4) | | euro | 12 11 0
  v.a lõige 4 | |
| Personalikulud | Laeva meeskonna töötasu ja palk (5) | | euro | 13 31 0 | |
| Palgata tööjõu arvestuslik väärtus (6) | | euro | 13 32 0 | |
| euro | | |
| Energiakulud | Energiakulud (7) | | euro | 20 11 0
  (13 11 0) | |
| Remondi- ja hoolduskulud | Remondi- ja hoolduskulud (8) | | euro | (13 11 0) | ESA (9) 3.70.
  e) (1) (2) |
| Muud tegevuskulud | Muutuvad kulud (10) | | euro | (13 11 0) | |
| Püsikulud (11) | | euro | (13 11 0) | |
| Liisingu/rendimaksed kvoodi või muude püügiõiguste eest | | euro | (13 11 0) | |
| Kapitalikulud | Aastane amortisatsioon (12) | | euro | | ESA 6.02. kuni 6.05. |
| Kapitalimaksumus | Füüsilise kapitali väärtus: amortisatsioonikulud asendamisel (13) | | euro | | ESA 7.09. kuni 7.24 |
| Füüsilise kapitali väärtus: amortisatsioonikulud seoses ajaloolise väärtusega (13) | | euro | | ESA 7.09. kuni 7.24 |
| Kvoodi või muude püügiõiguste väärtus (14) | | euro | | ESA 7.09. kuni 7.24 |
| Investeeringud | Investeeringud füüsilisse kapitali (15) | | euro | 15 11 0 | ESA 3.102. kuni 3.111. |
| Varaline seisund | Aktiva/passiva suhe (16) | | % | | |
| Tööhõive | Töölevõetud meeskond (17) | | arv | 16 11 0; 16 13 0;
  16 13 1; 16 13 2
  16 13 5; 16 14 0
  16 15 0 | ESA 11.32. kuni 11.34 |
| Täistööaja ekvivalent–riiklik (18) | | arv | 16 11 0; 16 13 0
  16 13 1; 16 13 2
  16 13 5; 16 14 0
  16 15 0 | ESA 11.32. kuni 11.34 |
| Täistööaja ekvivalent–harmoneeritud (19) | | arv | 16 11 0; 16 13 0
  16 13 1; 16 13 2
  16 13 5; 16 14 0
  16 15 0 | ESA 11.32. kuni 11.34 |
| Laevastik | Number | Ristnäitaja | arv | ei kohaldata | ei kohaldata |
| Keskmine LOA | Ristnäitaja | meeter | ei kohaldata | ei kohaldata |
| Keskmine laeva tonnaaž | Ristnäitaja | GT | ei kohaldata | ei kohaldata |
| Keskmine laeva võimsus | Ristnäitaja | kW | ei kohaldata | ei kohaldata |
| Keskmine vanus | Ristnäitaja | aasta | ei kohaldata | ei kohaldata |
| Püügikoormus | Merel viibitud päevad | Ristnäitaja | päev | ei kohaldata | ei kohaldata |
| Energiatarve | | liiter | ei kohaldata | ei kohaldata |
| Püügiettevõtete/üksuste arv | Kalapüügiettevõtete/üksuste arv (20) | Suuruse alusel:






  1) | omandis olev laev |

Näitajate rühm

Muutuv

Andmekogumise nõuded (1)

Ühik

Mõiste

Komisjoni struktuurilise ettevõtlusstatistika

(SBS) määrus (EÜ) nr 2700/98 (2)

Mõiste

Tulud

Lossitud kalasaagi koguväärtus

Ristnäitaja

euro

12 11 0

v.a lõige 4

Tulud kvoodi või muude püügiõiguste väljarentimisest

euro

12 11 0

v.a lõige 4

Toetused (3)

euro

12 11 0

v.a lõige 4

Muud tulud (4)

euro

12 11 0

v.a lõige 4

Personalikulud

Laeva meeskonna töötasu ja palk (5)

euro

13 31 0

Palgata tööjõu arvestuslik väärtus (6)

euro

13 32 0

euro

Energiakulud

Energiakulud (7)

euro

20 11 0

(13 11 0)

Remondi- ja hoolduskulud

Remondi- ja hoolduskulud (8)

euro

(13 11 0)

ESA (9) 3.70.

e) (1) (2)

Muud tegevuskulud

Muutuvad kulud (10)

euro

(13 11 0)

Püsikulud (11)

euro

(13 11 0)

Liisingu/rendimaksed kvoodi või muude püügiõiguste eest

euro

(13 11 0)

Kapitalikulud

Aastane amortisatsioon (12)

euro

ESA 6.02. kuni 6.05.

Kapitalimaksumus

Füüsilise kapitali väärtus: amortisatsioonikulud asendamisel (13)

euro

ESA 7.09. kuni 7.24

Füüsilise kapitali väärtus: amortisatsioonikulud seoses ajaloolise väärtusega (13)

euro

ESA 7.09. kuni 7.24

Kvoodi või muude püügiõiguste väärtus (14)

euro

ESA 7.09. kuni 7.24

Investeeringud

Investeeringud füüsilisse kapitali (15)

euro

15 11 0

ESA 3.102. kuni 3.111.

Varaline seisund

Aktiva/passiva suhe (16)

%

Tööhõive

Töölevõetud meeskond (17)

arv

16 11 0; 16 13 0;

16 13 1; 16 13 2

16 13 5; 16 14 0

16 15 0

ESA 11.32. kuni 11.34

Täistööaja ekvivalent–riiklik (18)

arv

16 11 0; 16 13 0

16 13 1; 16 13 2

16 13 5; 16 14 0

16 15 0

ESA 11.32. kuni 11.34

Täistööaja ekvivalent–harmoneeritud (19)

arv

16 11 0; 16 13 0

16 13 1; 16 13 2

16 13 5; 16 14 0

16 15 0

ESA 11.32. kuni 11.34

Laevastik

Number

Ristnäitaja

arv

ei kohaldata

ei kohaldata

Keskmine LOA

Ristnäitaja

meeter

ei kohaldata

ei kohaldata

Keskmine laeva tonnaaž

Ristnäitaja

GT

ei kohaldata

ei kohaldata

Keskmine laeva võimsus

Ristnäitaja

kW

ei kohaldata

ei kohaldata

Keskmine vanus

Ristnäitaja

aasta

ei kohaldata

ei kohaldata

Püügikoormus

Merel viibitud päevad

Ristnäitaja

päev

ei kohaldata

ei kohaldata

Energiatarve

liiter

ei kohaldata

ei kohaldata

Püügiettevõtete/üksuste arv

Kalapüügiettevõtete/üksuste arv (20)

Suuruse alusel:

1)

omandis olev laev

| 2) | 2–5 omandis olevat laeva |
| --- | --- |

2)

2–5 omandis olevat laeva

| 3) | > 5 omandis olevat laeva |
| --- | --- |

3)

> 5 omandis olevat laeva

arv

ei kohaldata

ei kohaldata

Toodangu väärtus liigi kohta

Lossitud kalasaagi väärtus liigiti

Ristnäitaja

euro

ei kohaldata

ei kohaldata

Keskmine hind liigiti (21)

Ristnäitaja

euro/kg

ei kohaldata

ei kohaldata

---

(1)  Kõik majandusnäitajad tuleb koguda igal aastal C3 tasemel (V liide), välja arvatud VIII liites esitatud ristnäitajatena määratletud näitajad, mida tuleb koguda täpsema taseme (vastavalt VIII liitele) ning suurema sagedusega.

(2)  EÜT L 344, 18.12.1998, lk 49.

(3)  Hõlmab otsetoetusi, nagu hüvitis püügitegevuse lõpetamise eest, hüvitis kütuseaktsiisi eest või sarnased ühekordsed hüvitise maksed. Ei hõlma sotsiaaltoetuste makseid, kaudseid toetusi, nt alandatud aktsiisi sisenditele, nagu kütus, investeerimistoetused.

(4)  Hõlmab laeva kasutamisega kaasnevaid muid tulusid, nagu harrastuskalapüük, turism, naftapuurplatvormi maks jne, samuti kindlustusmakseid seoses püügivahendite / laeva kahjustustega / mahakandmisega.

(5)  Hõlmab sotsiaalkindlustuskulusid.

(6)  Näiteks laeva omaniku tehtav töö. Liikmesriik peaks selgitama valitud metoodikat riiklikus programmis.

(7)  Välja arvatud määrdeõli. Võimaluse korral tuleks ära näidata tüüp (bensiin, diisel, biokütus jne).

(8)  Laeva ja püügivahendite hoolduse ja remondi kogukulud.

(9)  ESA on Euroopa arvepidamissüsteem 1995 (ELi määrus (EÜ) nr 2223/96, ELi määrus (EÜ) nr 1267/2003. Eurostat ESA 1995 käsiraamat).

(10)  Hõlmab kõiki ostetud sisendeid (kaubad ja teenused), mis on seotud püügikoormuse ja/või (lossitud) kalasaagiga.

(11)  Hõlmab ostetud sisendeid, mis ei ole seotud püügikoormuse ja/või (lossitud) kalasaagiga (sealhulgas renditud vahendid).

(12)  Hinnang tehakse vastavalt [kavandatud kapitali hindamise PIM metodoloogia vastavalt uuringu FISH/2005/03 aruandele: „IREPA Onlus Co-ordinator, 2006. Evaluation of the capital value, investments and capital costs in the fisheries sector Study No FISH/2005/03, 203p.”]. Andmeid ja hindamismenetlust tuleks selgitada riiklikus programmis.

(13)  Laeva väärtus, s.o laevakere, mootor, kõik pardalolevad seadmed ja püügivahendid. Hinnatakse vastavalt [kavandatud kapitali hindamise PIM metodoloogia vastavalt uuringu FISH/2005/03 aruandele: „IREPA Onlus Co-ordinator, 2006. Evaluation of the capital value, investments and capital costs in the fisheries sector Study No FISH/2005/03, 203p.”]. Andmeid ja hindamismenetlust tuleks selgitada riiklikus programmis.

(14)  Vajaduse korral. Hindamismenetlust selgitatakse riiklikus programmis.

(15)  Olemasoleva laeva/püügivahendite parendamine vastaval aastal.

(16)  Võlaprotsent kapitali kogumaksumuse suhtes (vastavalt eespool toodud selgitusele).

(17)  Töökohtade arv pardal, mis võrdub laeval töötavate ja palka saavate inimeste keskmise arvuga. See hõlmab nii ajutisi laevapere liikmeid kui ka meeskonna roteeruvaid liikmeid. [vt uuringu FISH/2005/14 aruanne, „LEI WAGENINGEN UR Co-ordinator, 2006. Calculation of labour including full-time equivalent (FTE) in fisheries Study No FISH/2005/14, 142p.”]

(18)  Täistööaja ekvivalent, mis põhineb riiklikul võrdlustasemel laevapere töötundide kohta (täistööaja ekvivalendina) laeva pardal (välja arvatud puhkeaeg) ja maal. Kui aastased töötunnid laevapere liikme kohta ületavad võrdlustaseme, siis täistööaja ekvivalent laevapere liikme kohta on 1. Kui ei, siis võrdub täistööaja ekvivalent töötatud tundide ja võrdlustaseme suhtega. [Metoodika peaks olema kooskõlas uuringuga FISH/2005/14, „LEI WAGENINGEN UR Co-ordinator, 2006. Calculation of labour including full-time equivalent (FTE) in fisheries Study No FISH/2005/14, 142p.”, parandatud SGECA 07-01 aruandega (15.–19. jaanuar 2007, Salerno, 21 lk + lisad) ja seda tuleks selgitada riiklikes programmides.]

(19)  Täistööaja ekvivalent, mis põhineb 2 000 tunni künnisel täistööaja ekvivalendi kohta, kasutades märkuses 15 osutatud metoodikat.

(20)  1. jaanuari seis vastavalt laevastikuregistris märgitule. Kaasomandit (omanikke on rohkem kui üks) tuleks käsitada ühe üksusena.

(21)  Hinnad eurodes eluskaalu ühe kilogrammi kohta.

VII liide

Bioloogiliste näitajate loetelu koos liigi valikuuringu nõuetega

(Y = kord aastas; T = kord kolme aasta järel)

| Liigid (eesti k) | Liigid (ladina k) | Piirkond/kalavaru | Liigi- rühm (1) | Vanus
  arv/1 000 t | Kaal | Sugu | Suguküpsus | Sigivus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ICES piirkonnad I, II |
| harilik angerjas | Anguilla anguilla | I, II | G1 | (2) | T | T | T | |
| meriluts | Brosme brosme | I, II | G2 | 250 | T | T | T | |
| hiidhai | Cetorhinus maximus | I,II | G1 | | | | | |
| atlandi-skandinaavia heeringas | Clupea harengus | I, II,V | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| pikk-koon rai | Dipturus oxyrinchus | II | G1 | | | | | |
| harilik tumehai | Etmopterus spinax | II | G1 | | | | | |
| tursk | Gadus morhua | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| mustsuukoerhai | Galeus melastomus | II | G1 | | | | | |
| moiva | Mallotus villosus | I, II | G2 | | | | | |
| kilttursk | Melanogrammus aeglefinus | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| põhjaputassuu | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| harilik süvameregarneel | Pandalus borealis | I, II | G1 | | Y | Y | Y | |
| süsikas e saida | Pollachius virens | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| blondrai | Raja brachyura | I, II | G1 | | | | | |
| ogarai | Raja clavata | I, II | G1 | | | | | |
| kägurai | Raja naevus | I,II | G1 | | | | | |
| tähtrai | Raja radiata | I,II | G1 | | | | | |
| süvalest | Reinhardtius hippoglossoides | I, II | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| lõhe | Salmo salar | I, II | G1 | 250 | T | T | T | |
| harilik makrell | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| kuldne meriahven | Sebastes marinus. | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| nokkmeriahven | Sebastes mentella. | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| euroopa ingelhai | Squatina squatina | kõik piirkonnad | | | | | | |
| harilik stauriid | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde | G2 | 25 | T | T | T | |
| Skagerrak ja Kattegat – ICES piirkond IIIa |
| tobiaslased | Ammodytidae | IIIa | G2 | 50 | | | | |
| harilik angerjas | Anguilla anguilla | IIIa | G1 | (2) | T | T | T | |
| hiidhai | Cetorhinus maximus | IIIa | G1 | | | | | |
| heeringas | Clupea harengus | IV, VIId, IIIa/22–24, IIIa | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| kaljutömppeakala | Coryphaenoides rupestris | IIIa | G2 | 100 | T | T | T | |
| hall merikukk | Eutrigla gurnardus | IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| tursk | Gadus morhua | IV, VIId, IIIaN | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| tursk | Gadus morhua | IIIaS | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| pikklest | Glyptocephalus cynoglossus | IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| harilik soomuslest | Limanda limanda | IIIa | G2 | 125 | | | | |
| kilttursk e pikša | Melanogrammus aeglefinus | IV, IIIa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| merlang | Merlangius merlangus | IIIa | G2 | 125 | T | T | T | |
| merluus | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| põhjaputassuu | Micromesistius poutassou | I–IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| norra salehomaar | Nephrops norvegicus | funktsionaalne üksus | G1 | | Y | Y | Y | |
| harilik süvameregarneel | Pandalus borealis | IIIa, IVa ida | G1 | | Y | Y | Y | |
| atlandi merilest | Pleuronectes platessa | IIIa | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| süsikas e saida | Pollachius virens | IV, IIIa, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| harilik kammeljas | Psetta maxima | kõik piirkonnad | G2 | 250 | T | T | T | |
| railased | Rajidae
   (3) | IIIa | G1 | | | | | |
| harilik makrell | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| sile kammeljas | Scophthalmus rhombus | IIIa | G2 | 125 | T | T | T | |
| koerhai | Scyliorhinus canicula | IIIa | G1 | | | | | |
| haid | hailaadne selachii
   (3) | IIIa | G1 | | | | | |
| harilik merikeel | Solea solea | IIIa, 22 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| kilu | Sprattus sprattus | IIIa | G1 | 500 | Y | Y | Y | |
| norra tursik | Trisopterus esmarki | IV, IIIa | G2 | 25 | | | | |
| Läänemeri – ICES alampüügirajoonid 22–32 |
| harilik angerjas | Anguilla anguilla | IIIb–d | G1 | (2) | T | T | T | |
| heeringas | Clupea harengus | 22–24/25–29, 32/30/31/Riia laht | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| siig | Coregonus lavaretus | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| haug | Esox lucius | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| tursk | Gadus morhua | 22–24/25–32 | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| harilik soomuslest | Limanda limanda | 22–32 | G2 | 125 | T | T | T | |
| harilik ahven | Perca fluviatilis | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| lest | Platichtys flesus | 22–32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| atlandi merilest | Pleuronectes platessa | 22–32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| harilik kammeljas | Psetta maxima | 22–32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| lõhe | Salmo salar | 22–31/32 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| meriforell | Salmo trutta | 22–32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| koha | Sander lucioperca | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| sile kammeljas | Scophthalmus rhombus | 22–32 | G2 | 125 | T | T | T | |
| harilik merikeel | Solea solea | 22 | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| kilu | Sprattus sprattus | 22–32 | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Põhjameri ja La Manche’i idaosa – ICES piirkonnad IV, VIId |
| tobiaslased | Ammodytidae | IV | G2 | 25 | | | | |
| merihundid | Anarhichas spp. | IV | G2 | 250 | | | | |
| harilik angerjas | Anguilla anguilla | IV, VIId | G1 | (2) | T | T | T | |
| hõbekalad | Argentina spp. | IV | G2 | 50 | | | | |
| merikukk | Aspitrigla cuculus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| meriluts | Brosme brosme | IV, IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| hall lühiogahai | Centrophorus squamosus | IV | G1 | | | | | |
| must koletishai | Centroscyllium fabricii | VIId | G1 | | | | | |
| portugali süvahai | Centroscymnus coelolepis | VII | G1 | | | | | |
| pikk-koon-süvahai | Centroscymnus crepidater | VIId | G1 | | | | | |
| hiidhai | Cetorhinus maximus | IV, VIId | G1 | | | | | |
| heeringas | Clupea harengus | IV, VIId, IIIa | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| põhjamere garneel | Crangon crangon | IV, VIId | G2 | | T | T | T | |
| šokolaadogahai | Dalatias licha | VIId | G1 | | | | | |
| harilik astelhai | Dasyatis pastinaca | VIId | G1 | | | | | |
| Pikk-koon-hai | Deania calcea | VIIa | G1 | | | | | |
| huntahven | Dicentrarchus labrax | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| harilik tumehai | Etmopterus spinax | IV, VIIa | G1 | | | | | |
| hall merikukk | Eutrigla gurnardus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| tursk | Gadus morhua | IV, VIId, IIIa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| mustsuukoerhai | Galeus melastomus | VIIa | G1 | | | | | |
| pikklest | Glyptocephalus cynoglossus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| sinisuuliftahven | Helicolenus dactylopterus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| nelitäppkenakammeljas | Lepidorhombus boscii | IV, VIId | G2 | 50 | T | T | T | |
| kotkakeel | Lepidorhombus whiffiagonis | IV, VIId | G2 | 50 | T | T | T | |
| liivrai | Leucoraja circularis | VIId | G1 | | | | | |
| harilik soomuslest | Limanda limanda | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| mustkõhtmerikurat | Lophius budegassa | IV, VIId | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| euroopa merikurat | Lophius piscatorius | IIIa, IV, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| põhja-pikksaba | Macrourus berglax | IV, IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| kilttursk e pikša | Melanogrammus aeglefinus | IV, IIIa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| merlang | Merlangius merlangus | IV, VIId | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| merluus | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| põhjaputassuu | Micromesistius poutassou | I-IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| väikesuulest | Microstomus kitt | IV, VIId | G2 | 100 | T | T | T | |
| sinine molva | Molva dypterygia | IV, IIIa | G1 | 125 | T | T | T | |
| harilik molva | Molva molva | IV, IIIa | G2 | 125 | T | T | T | |
| harilik meripoisur | Mullus barbatus | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| vahemere meripoisur | Mullus surmuletus | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| kärphaid | Mustelus spp (3) | VIIa | G1 | | | | | |
| norra salehomaąr | Nephrops norvegicus | kõik funktsionaalsed üksused | G1 | | Y | Y | Y | |
| harilik süvameregarneel | Pandalus borealis | IIIa, IVa ida/Iva/IV | G1 | | T | T | T | |
| suur kammkarp | Pecten maximus | VIId | G2 | | T | T | T | |
| lima-niituimluts | Phycis blennoides | IV | G2 | 50 | T | T | T | |
| niituimluts | Phycis phycis | IV | G2 | 50 | T | T | T | |
| lest | Platichthys flesus | IV | G2 | 125 | T | T | T | |
| atlandi merilest | Pleuronectes platessa | IV | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| atlandi merilest | Pleuronectes platessa | VIId | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| süsikas e saida | Pollachius virens | IV, IIIa, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| harilik kammeljas | Psetta maxima | IV, VIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| blondrai | Raja brachyura | IV | G1 | | | | | |
| ogarai | Raja clavata | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| tähnikrai | Raja montagui | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| kägurai | Raja naevus | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| tähtrai | Raja radiata | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| muud railased | Rajidae
   (3) | IV, VIId | G1 | | | | | |
| süvalest | Reinhardtius hippoglossoides | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| lõhe | Salmo salar | IV | G1 | 250 | T | T | T | |
| harilik makrell | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| sile kammeljas | Scophthalmus rhombus | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| koerhai | Scyliorhinus canicula | IV, VIIa | G1 | | | | | |
| nokkmeriahven | Sebastes mentella. | IV | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| süvamere hai | hailaadne Selachii
   (3) | IV | G1 | | T | T | T | |
| väike hai | hailaadne Selachii
   (3) | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| harilik merikeel | Solea solea | IV | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| harilik merikeel | Solea solea | VIId | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| kilu | Sprattus sprattus | IV/VIIde | G1 | 50 | T | T | T | |
| harilik ogahai | Squalus acanthias | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| euroopa ingelhai | Squatina squatina | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| euroopa ingelhai | Squatina squatina | VIIa | G1 | | | | | |
| harilik stauriid | Trachurus trachurus. | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/IIIa, IVbc, VIId | G2 | 25 | T | T | T | T |
| ruuge merikukk | Trigla lucerna | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| norra tursik | Trisopterus esmarki | IV, IIIa | G2 | 25 | | | | |
| harilik peetrikala | Zeus faber | IV, VIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Atlandi ookeani kirdeosa ja La Manche’i lääneosa – ICES piirkonnad V, VI, VII (välja arvatud d), VIII, IX, X, XII, XIV |
| silepea | Alepocephalus bairdii | VI, XII | G2 | | T | T | T | |
| tobiaslased | Ammodytidae | VIa | G2 | 25 | | | | |
| harilik angerjas | Anguilla anguilla | kõik piirkonnad | G1 | (2) | T | T | T | |
| süsisabad | Aphanopus spp. | kõik piirkonnad | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| hõbekalad | Argentina spp. | kõik piirkonnad | G2 | 50 | T | T | T | |
| kotkaskala | Argyrosomus regius | kõik piirkonnad | G2 | 50 | T | T | T | |
| merikukk | Aspitrigla cuculus | kõik piirkonnad | G2 | 250 | T | T | T | |
| limapead | Beryx spp. | kõik piirkonnad, välja arvatud X ja IXa | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| limapead | Beryx spp. | IXa ja X | G1 | 125 | T | T | T | |
| harilik taskukrabi | Cancer pagurus | kõik piirkonnad | G2 | | T | T | T | |
| kare ogahai | Centrophorus granulosus | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| hall lühiogahai | Centrophorus squamosus | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| must koletishai | Centroscyllium fabricii | V, VI, VII, XII | G1 | | | | | |
| portugali süvahai | Centroscymnus coelolepis | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| pikk-koon-süvahai | Centroscymnus crepidater | V, VI, VII, IX, X, XII | G1 | | | | | |
| hiidhai | Cetorhinus maximus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| heeringas | Clupea harengus | VIa/VIaN/
  VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| harilik meriangerjas | Conger conger | kõik piirkonnad, välja arvatud X | G2 | 25 | T | T | T | |
| harilik meriangerjas | Conger conger | X | G2 | 125 | T | T | T | |
| kalju-tömppeakala | Coryphaenoides rupestris | kõik piirkonnad | G1 | 100 | Y | Y | Y | |
| šokolaad-ogahai | Dalatias licha | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik astelrai | Dasyatis pastinaca | VII, VIII | G1 | | | | | |
| pikk-koon hai | Deania calcea | V, VI, VII, IX, X, XII | G1 | | | | | |
| huntahven | Dicentrarchus labrax | kõik piirkon-nad, välja arvatud IX | G2 | 125 | T | T | T | |
| huntahven | Dicentrarchus labrax | IX | G2 | 125 | T | T | T | |
| merikeel | Dicologoglosa cuneata | VIIIc, IX | G2 | 100 | | | | |
| harilik rai | Dipturus batis | V, VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| pikk-koon rai | Dipturus oxyrinchus | V, VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| anšoovis | Engraulis encrasicolus | IXa (ainult Cádiz) | G1 | 125 | T | T | T | T |
| anšoovis | Engraulis encrasicolus | VIII | G1 | 125 | Y | Y | Y | Y |
| harilik tumehai | Etmopterus spinax | VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| hall merikukk | Eutrigla gurnardus | VIId,e | G2 | 250 | T | T | T | |
| tursk | Gadus morhua | Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| mustsuu-koerhai | Galeus melastomus | VI, VII, VIII, IX, X | G1 | | | | | |
| pikklest | Glyptocephalus cynoglossus | VI, VII | G2 | 50 | | | | |
| sinisuu-liftahven | Helicolenus dactylopterus | kõik piirkonnad | G2 | 100 | | | | |
| euroopa homaar | Homarus gammarus | kõik piirkonnad | G2 | | T | T | T | |
| atlandi karekala | Hoplostethus atlanticus | kõik piirkonnad | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| atlandi makohai | Isurus oxyrinchus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik heeringahai | Lamna nasus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| lintuim | Lepidopus caudatus | IXa | G2 | | T | T | T | |
| nelitäpp-kenakammeljas | Lepidorhombus boscii | VIIIc, IXa | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| kotkakeel | Lepidorhombus whiffiagonis | VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| liivrai | Leucoraja circularis | VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| šagräänrai | Leucoraja fullonica | V, VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| harilik soomuslest | Limanda limanda | VIIe/VIIa, f–h | G2 | 125 | T | T | T | |
| harilik ebakalmaar | Loligo vulgaris | kõik piirkonnad, välja arvatud VIIIc, IXa | G2 | | | | | |
| harilik ebakalmaar | Loligo vulgaris | VIIIc, IXa | G2 | | T | T | T | |
| mustkõht-merikurat | Lophius budegassa | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| mustkõht-merikurat | Lophius budegassa | VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| euroopa merikurat | Lophius piscatorious | IV, VI/VIIb–k, VIIIabd | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| euroopa merikurat | Lophius piscatorious | VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| moiva | Mallotus villosus | XIV | G2 | 50 | | | | |
| kilttursk e pikša | Melanogrammus aeglefinus | Va/Vb | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| kilttursk e pikša | Melanogrammus aeglefinus | VIa/VIb/VIIa/VIIb–k | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| merlang | Merlangius merlangus | VIII/IX, X | G2 | 25 | T | T | T | |
| merlang | Merlangius merlangus | Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| merluus | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| merikeel | Microchirus variegatus | kõik piirkonnad | G2 | 50 | | | | |
| põhjaputassuu | Micromesistius poutassou | I-IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| väikesuulest | Microstomus kitt | kõik piirkonnad | G2 | 100 | T | T | T | |
| sinine molva | Molva dypterygia | kõik piirkonnad, välja arvatud X | G1 | 125 | T | T | T | |
| sinine molva | Molva dypterygia | X | G1 | 125 | T | T | T | |
| harilik molva | Molva molva | kõik piirkonnad | G2 | 125 | T | T | T | |
| vahemere meripoisur | Mullus surmuletus | kõik piirkonnad | G2 | 125 | T | T | T | |
| tähnik kärphai | Mustelus asterias | VI, VII, VIII, IX | G1 | | | | | |
| kärphai | Mustelus mustelus | VI, VII, VIII, IX | G1 | | | | | |
| musttäpp-kärphai | Mustelus punctulatus | VI, VII, VIII, IX | G1 | | | | | |
| harilik kotkasrai | Myliobatis aquila | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| norra salehomaar | Nephrops norvegicus | VI funktsionaalne üksus | G1 | | Y | Y | Y | |
| norra salehomaar | Nephrops norvegicus | VII funktsionaalne üksus | G1 | | Y | Y | Y | |
| norra salehomaar | Nephrops norvegicus | VIII ja IX funktsionaalne üksus | G1 | | Y | Y | Y | |
| harilik kaheksajalg | Octopus vulgaris | kõik piirkonnad, välja arvatud VIIIc, IXa | G2 | | T | T | T | |
| harilik kaheksajalg | Octopus vulgaris | VIIIc, IXa | G2 | | | | | |
| besuugo | Pagellus bogaraveo | IXa, X | G1 | 250 | T | T | T | |
| süvameregarneelid | Pandalus spp. | kõik piirkonnad | G2 | | | | | |
| roosa süvahännak | Parapenaeus longirostris | IXa | G2 | | T | T | T | |
| lima-niituimluts | Phycis blennoides | kõik piirkonnad | G2 | 50 | T | T | T | |
| niituimluts | Phycis phycis | kõik piirkonnad | G2 | 50 | T | T | T | |
| atlandi merilest | Pleuronectes platessa | VIIa/VIIe/VIIfg | G1 | 100 | Y | Y | Y | |
| atlandi merilest | Pleuronectes platessa | VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| pollak | Pollachius pollachius | kõik piirkonnad, välja arvatud IX, X | G2 | 25 | T | T | T | |
| pollak | Pollachius pollachius | IX, X | G2 | 500 | T | T | T | |
| süsikas e saida | Pollachius virens | Va/Vb/IV, IIIa, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| süsikas e saida | Pollachius virens | VII, VIII | G2 | 125 | T | T | T | |
| ameerika vrakkahven | Polyprion americanus | X | G2 | 125 | | | | |
| sinihai | Prionace glauca | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik kammeljas | Psetta maxima | kõik piirkonnad | G2 | 250 | T | T | T | |
| kala liigist Pteroplatytrygon violacea | Pteroplatytrygon violacea | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| valgerai | Raja alba | IX | G1 | | | | | |
| blondrai | Raja brachyura | VII, IX | G1 | | | | | |
| ogarai | Raja clavata | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| väikesilmrai | Raja microocellata | VII, IX | G1 | | | | | |
| peegelrai | Raja miraletus | IX | G1 | | | | | |
| tähnikrai | Raja montagui | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| kägurai | Raja naevus | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| tähtrai | Raja radiata | V | G1 | | | | | |
| muud railased | Rajidae
   (3) | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| süvalest | Reinhardtius hippoglossoides | V, XIV/VI | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| lõhe | Salmo salar | kõik piirkonnad | G1 | 250 | | | | |
| sardiin | Sardina pilchardus | VIIIabd/VIIIc, IXa | G1 | 50 | Y | Y | Y | T |
| jaapani makrell | Scomber japonicus | VIII, IX | G2 | 25 | T | T | T | |
| harilik makrell | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | T |
| sile kammeljas | Scophthalmus rhombus | kõik piirkonnad | G2 | 125 | T | T | T | |
| kuldne meriahven | Sebastes marinus | ICES alapiirkonnad V, VI, XII, XIV ja NAFO alapiirkond 2+ (püügiraj. 1F + 3K). | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| nokk-meriahven | Sebastes mentella | ICES alapiirkonnad V, VI, XII, XIV ja NAFO alapiirkond 2+ (püügiraj. 1F + 3K) | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| harilik seepia | Sepia officinalis | kõik piirkonnad | G2 | | T | T | T | |
| harilik merikeel | Solea solea | VIIa/VIIfg | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| harilik merikeel | Solea solea | VIIbc/VIIhjk / IXa/VIIIc | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| harilik merikeel | Solea solea | VIIe | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| harilik merikeel | Solea solea | VIIIab | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| merikogerlased | Sparidae | kõik piirkonnad | G2 | 50 | | | | |
| harilik ogahai | Squalus acanthias | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| euroopa ingelhai | Squatina squatina | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| marmorrai | Torpedo marmorata | VIII | G1 | | | | | |
| vahemere stauriid | Trachurus mediterraneus | VIII, IX | G2 | 25 | T | T | T | |
| sinistauriid | Trachurus picturatus | X | G2 | 25 | T | T | T | |
| harilik stauriid | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde/X | G2 | 25 | T | T | T | T |
| harilik stauriid | Trachurus trachurus | VIIIc, IXa | G2 | 25 | T | T | T | T |
| tursikud | Trisopterus spp. | kõik piirkonnad | G2 | 25 | | | | |
| harilik peetrikala | Zeus faber | kõik piirkonnad | G2 | 250 | T | T | T | |
| Vahemeri ja Must meri |
| suursilm-rebashai | Alopias superciliosus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik rebashai | Alopias vulpinus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik angerjas | Anguilla anguilla | kõik piirkonnad | G1 | (2) | T | T | T | |
| hiidlehthännak | Aristeomorpha foliacea | kõik piirkonnad | G1 | | Y | Y | Y | |
| punakas aristiid | Aristeus antennatus | kõik piirkonnad | G1 | | Y | Y | Y | |
| suursilm-kuldvöötahven | Boops boops | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2 | G2 | | T | T | T | |
| sinkjas hallhai | Carcharhinus plumbeus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik liivhai | Carcharias taurus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| kare ogahai | Centrophorus granulosus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| hiidhai | Cetorhinus maximus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik kuldmakrell | Coryphaena equiselis | kõik piirkonnad | G2 | | | | | |
| harilik kuldmakrell | Coryphaena hippurus | kõik piirkonnad | G2 | 500 (4) | T | T | T | |
| šokolaad-ogahai | Dalatias licha | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| huntahven | Dicentrarchus labrax | kõik piirkonnad | G2 | 100 | T | T | T | |
| harilik rai | Dipturus batis | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| pikk-koon rai | Dipturus oxyrinchus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| väike muskuspolüüp | Eledone cirrosa | 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| harilik muskuspolüüp | Eledone moschata | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| anšoovis | Engraulis encrasicolus | kõik piirkonnad | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| anšoovis | Engraulis encrasicolus | Must meri | G1 | | T | T | T | |
| harilik tumehai | Etmopterus spinax | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| hall merikukk | Eutrigla gurnardus | 2.2, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| supi-nugishai | Galeorhinus galeus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| mustsuu-koerhai | Galeus melastomus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| kala liigist Gymnura altavela | Gymnura altavela | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| pärlhai | Heptranchias perlo | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| kammhai | Hexanchus griseus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| kalmaarid | Illex spp., Todarodes spp. | kõik piirkonnad | G2 | | T | T | T | |
| purikalalased | Istiophoridae | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| atlandi makohai | Isurus oxyrinchus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik heeringahai | Lamna nasus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| liivrai | Leucoraja circularis | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| malta rai | Leucoraja melitensis | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik ebakalmaar | Loligo vulgaris | kõik piirkonnad | G2 | | T | T | T | |
| mustkõht-merikurat | Lophius budegassa | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| euroopa merikurat | Lophius piscatorius | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| merluus | Merluccius merluccius | kõik piirkonnad | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| põhjaputassuu | Micromesistius poutassou | 1.1, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| kefaallased | Mugilidae | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G2 | | | | | |
| harilik meripoisur | Mullus barbatus | kõik piirkonnad | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| vahemere meripoisur | Mullus surmuletus | kõik piirkonnad | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| tähnik kärphai | Mustelus asterias | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| kärphai | Mustelus mustelus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| musttäpp-kärphai | Mustelus punctulatus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik kotkasrai | Myliobatis aquila | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| norra salehomaar | Nephrops norvegicus | kõik piirkonnad | G1 | | Y | Y | Y | |
| harilik kaheksajalg | Octopus vulgaris | kõik piirkonnad | G2 | | T | T | T | |
| väikehammas liivhai | Odontaspis ferox | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| nurkjas sigahai | Oxynotus centrina | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| punane besuugo | Pagellus erythrinus | kõik piirkonnad | G2 | 125 | T | T | T | |
| roosa süvahännak | Parapenaeus longirostris | kõik piirkonnad | G1 | | Y | Y | Y | |
| karamot-viburhännak | Penaeus kerathurus | 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| sinihai | Prionace glauca | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| väikehammas saagrai | Pristis pectinata | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik saagrai | Pristis pristis | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik kammeljas | Psetta maxima | Must meri | G1 | | T | T | T | |
| kala liigist Pteroplatytrygon violacea | Pteroplatytrygon violacea | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| tähtrai | Raja asterias | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| ogarai | Raja clavata | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G1 | | T | T | T | |
| peegelrai | Raja miraletus | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G1 | | T | T | T | |
| musterrai | Raja undulata | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| Kala liigist Rhinobatos cemiculus | Rhinobatos cemiculus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik logardhai | Rhinobatos rhinobatos | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| valgerai | Rostroraja alba | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| atlandi pelamiid | Sarda sarda | kõik piirkonnad | G2 | 50 (4) | T | T | T | |
| sardiin | Sardina pilchardus | kõik piirkonnad | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| makrellid | Scomber spp. | kõik piirkonnad | G2 | 50 | T | T | T | |
| koerhai | Scyliorhinus canicula | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| koerhai (liik Scyliorhinus stellaris) | Scyliorhinus stellaris | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik seepia | Sepia officinalis | kõik piirkonnad | G2 | | T | T | T | |
| haid | hailaadne Selachii
   (3) | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| harilik merikeel | Solea vulgaris | 1.2, 2.1, 3.1 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| kuld-merikoger | Sparus aurata | 1.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| indopatsi vasarhai | Sphyrna lewini | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| hiid-vasarhai | Sphyrna mokarran | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| vasarhai Sphyrna tudes | Sphyrna tudes | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik vasarhai | Sphyrna zygaena | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| ahvenalised | Spicara smaris | 2.1, 3.1, 3.2 | G2 | 100 | T | T | T | |
| kilu | Sprattus sprattus | Must meri | G1 | | T | T | T | |
| harilik ogahai | Squalus acanthias | Must meri | G1 | | T | T | T | |
| harilik ogahai | Squalus acanthias | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| väike ogahai | Squalus blainvillei | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| ingelhai Squatina aculeata | Squatina aculeata | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| ingelhai Squatina oculata | Squatina oculata | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| euroopa ingelhai | Squatina squatina | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik ritsikvähk | Squilla mantis | 1.3, 2.1, 2.2 | G2 | | T | T | T | |
| pikkuim-tuun | Thunnus alalunga | kõik piirkonnad | G2 | 125 (4) | T | T | T | |
| harilik tuun | Thunnus thynnus | kõik piirkonnad | G1 | 125 (4) | T | T | T | |
| marmorrai | Torpedo marmorata | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| vahemere stauriid | Trachurus mediterraneus | kõik piirkonnad | G2 | 100 | T | T | T | |
| vahemere stauriid | Trachurus mediterraneus | Must meri | G1 | | T | T | T | |
| harilik stauriid | Trachurus trachurus | kõik piirkonnad | G2 | 100 | T | T | T | |
| harilik stauriid | Trachurus trachurus | Must meri | G1 | | T | T | T | |
| ruuge merikukk | Trigla lucerna | 1.3, 2.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| veenuskarplased | Veneridae | 2.1, 2.2 | G2 | | T | T | T | |
| mõõkkala | Xiphias gladius | kõik piirkonnad | G1 | 125 (4) | T | T | T | |
| NAFO piirkonnad |
| tursk | Gadus morhua | 2J 3KL | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| tursk | Gadus morhua | 3M | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| tursk | Gadus morhua | 3NO | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| tursk | Gadus morhua | 3Ps | G2 | 125 | T | T | T | |
| tursk | Gadus morhua | SA 1 | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| pikklest | Glyptocephalus cynoglossus | 3NO | G2 | | T | T | T | |
| harilik karelest | Hippoglossoides platessoides | 3LNO | G1 | 100 | Y | Y | Y | |
| harilik karelest | Hippoglossoides platessoides | 3M | G1 | 100 | T | T | T | |
| ruske soomuslest | Limanda ferruginea | 3LNO | G2 | | T | T | T | |
| pikksabalased | Macrouridae | SA 2 + 3 | G2 | 250 | T | T | T | |
| süvameregarneelid | Pandalus spp. | 3L | G1 | | Y | Y | Y | |
| süvameregarneelid | Pandalus spp. | 3M | G1 | | Y | Y | Y | |
| railased | Raja spp. | SA 3 | G1 | | T | T | T | |
| süvalest | Reinhardtius hippoglossoides | 3KLMNO | G1 | 200 | Y | Y | Y | |
| süvalest | Reinhardtius hippoglossoides | SA 1 | G1 | 200 | Y | Y | Y | |
| lõhe | Salmo salar | ICES alapiirkond XIV ja NAFO alapiirkond 1 | G1 | 500 | Y | Y | Y | |
| nokk-meriahven | Sebastes mentella. | SA 1 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| meriahvenad | Sebastes spp. | 3LN | G1 | | | | | |
| meriahvenad | Sebastes spp. | 3M | G1 | 50 | | | | |
| meriahvenad | Sebastes spp. | 3O | G1 | | | | | |
| Atlandi, India ja Vaikse ookeani suure liikuvusega liigid |
| makrelltuun | Auxis rochei | | G2 | | T | T | T | |
| siidhallhai | Carcharhinus falciformis | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| atlandi väiketuun | Euthynnus alleteratus | | G2 | | T | T | T | |
| purikalalased | Istiophoridae | | G1 | | T | T | T | |
| atlandi makohai | Isurus oxyrinchus | | G1 | | T | T | T | |
| vööttuun | Katsuwonus pelamis | | G1 | | T | T | T | |
| harilik heeringahai | Lamna nasus | | G1 | | T | T | T | |
| sinihai | Prionace glauca | | G1 | | T | T | T | |
| atlandi pelamiid | Sarda sarda | | G1 | | T | T | T | |
| haid | hailaadne Selachii
   (3) | | G1 | | T | T | T | |
| muud ogahailised | Squaliformes
   (3) | | G1 | | T | T | T | |
| pikkuim-tuun | Thunnus alalunga | | G1 | | T | T | T | |
| kulduim-tuun | Thunnus albacares | | G1 | | T | T | T | |
| suursilm-tuun | Thunnus obesus | | G1 | | T | T | T | |
| harilik tuun | Thunnus thynnus | | G1 | | T | T | T | |
| mõõkkala | Xiphias gladius | | G1 | | T | T | T | |
| CECAF FAO 34 |
| süsisaba | Aphanopus carbo | Madeira | G1 | | T | T | T | |
| anšoovis | Engraulis encrasicolus | Maroko | G1 | | T | T | T | |
| viburhännak | Farfantepenaeus notialis | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| lintuim | Lepidopus caudatus | Mauritaania | G2 | | | | | |
| harilik ebakalmaar | Loligo vulgaris | kõik piirkonnad | G2 | | T | T | T | |
| merluus | Merluccius spp. | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| harilik kaheksajalg | Octopus vulgaris | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| roosa süvahännak | Parapenaeus longirostris | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| väikehammas saagrai | Pristis pectinata | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik saagrai | Pristis pristis | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| kala liigist Pteroplatytrygon violacea | Pteroplatytrygon violacea | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| muud railased | Rajidae
   (3) | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| rai Rhinobatos cemiculus | Rhinobatos cemiculus | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik logardrai | Rhinobatos rhinobatos | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| sardiin | Sardina pilchardus | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| ümar sardinell e alaša | Sardinella aurita | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| madeira sardinell | Sardinella maderensis | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| jaapani makrell | Scomber japonicus | Madeira | G1 | | | | | |
| jaapani makrell | Scomber japonicus | kõik piirkonnad, välja arvatud Madeira | G1 | | T | T | T | |
| harilik seepia | Sepia hierredda | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| harilik seepia | Sepia officinalis | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| haid | hailaadne Selachii
   (3) | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| ingelhai Squatina aculeata | Squatina aculeata | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| ingelhai Squatina oculata | Squatina oculata | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| euroopa ingelhai | Squatina squatina | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| harilik stauriid | Trachurus spp. | kõik piirkonnad | G1 | | T | T | T | |
| WECAF |
| punakas riffahven | Lutjanus purpureus | Prantsuse Guajaana majandusvöönd | G2 | | T | T | T | |
| õrn viburhännak | Penaeus subtilis | Prantsuse Guajaana majandusvöönd | G1 | | Y | Y | Y | |
| muud railased | Rajidae
   (3) | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |
| haid | hailaadne Selachii
   (3) | kõik piirkonnad | G1 | | | | | |

Liigid (eesti k)

Liigid (ladina k)

Piirkond/kalavaru

Liigi- rühm (1)

Vanus

arv/1 000 t

Kaal

Sugu

Suguküpsus

Sigivus

ICES piirkonnad I, II

harilik angerjas

Anguilla anguilla

I, II

G1

(2)

T

T

T

meriluts

Brosme brosme

I, II

G2

250

T

T

T

hiidhai

Cetorhinus maximus

I,II

G1

atlandi-skandinaavia heeringas

Clupea harengus

I, II,V

G1

25

Y

Y

Y

pikk-koon rai

Dipturus oxyrinchus

II

G1

harilik tumehai

Etmopterus spinax

II

G1

tursk

Gadus morhua

I, II

G1

125

Y

Y

Y

mustsuukoerhai

Galeus melastomus

II

G1

moiva

Mallotus villosus

I, II

G2

kilttursk

Melanogrammus aeglefinus

I, II

G1

125

Y

Y

Y

põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

I, II

G1

Y

Y

Y

süsikas e saida

Pollachius virens

I, II

G1

125

Y

Y

Y

blondrai

Raja brachyura

I, II

G1

ogarai

Raja clavata

I, II

G1

kägurai

Raja naevus

I,II

G1

tähtrai

Raja radiata

I,II

G1

süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

I, II

G1

50

Y

Y

Y

lõhe

Salmo salar

I, II

G1

250

T

T

T

harilik makrell

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

kuldne meriahven

Sebastes marinus.

I, II

G1

125

Y

Y

Y

nokkmeriahven

Sebastes mentella.

I, II

G1

125

Y

Y

Y

euroopa ingelhai

Squatina squatina

kõik piirkonnad

harilik stauriid

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde

G2

25

T

T

T

Skagerrak ja Kattegat – ICES piirkond IIIa

tobiaslased

Ammodytidae

IIIa

G2

50

harilik angerjas

Anguilla anguilla

IIIa

G1

(2)

T

T

T

hiidhai

Cetorhinus maximus

IIIa

G1

heeringas

Clupea harengus

IV, VIId, IIIa/22–24, IIIa

G1

25

Y

Y

Y

kaljutömppeakala

Coryphaenoides rupestris

IIIa

G2

100

T

T

T

hall merikukk

Eutrigla gurnardus

IIIa

G2

250

T

T

T

tursk

Gadus morhua

IV, VIId, IIIaN

G1

250

Y

Y

Y

tursk

Gadus morhua

IIIaS

G1

125

Y

Y

Y

pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

IIIa

G2

250

T

T

T

harilik soomuslest

Limanda limanda

IIIa

G2

125

kilttursk e pikša

Melanogrammus aeglefinus

IV, IIIa

G1

125

Y

Y

Y

merlang

Merlangius merlangus

IIIa

G2

125

T

T

T

merluus

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

G1

125

Y

Y

Y

põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

I–IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

norra salehomaar

Nephrops norvegicus

funktsionaalne üksus

G1

Y

Y

Y

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

IIIa, IVa ida

G1

Y

Y

Y

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

IIIa

G1

250

Y

Y

Y

süsikas e saida

Pollachius virens

IV, IIIa, VI

G1

125

Y

Y

Y

harilik kammeljas

Psetta maxima

kõik piirkonnad

G2

250

T

T

T

railased

Rajidae
   (3)

IIIa

G1

harilik makrell

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

sile kammeljas

Scophthalmus rhombus

IIIa

G2

125

T

T

T

koerhai

Scyliorhinus canicula

IIIa

G1

haid

hailaadne selachii
   (3)

IIIa

G1

harilik merikeel

Solea solea

IIIa, 22

G1

250

Y

Y

Y

kilu

Sprattus sprattus

IIIa

G1

500

Y

Y

Y

norra tursik

Trisopterus esmarki

IV, IIIa

G2

25

Läänemeri – ICES alampüügirajoonid 22–32

harilik angerjas

Anguilla anguilla

IIIb–d

G1

(2)

T

T

T

heeringas

Clupea harengus

22–24/25–29, 32/30/31/Riia laht

G1

25

Y

Y

Y

siig

Coregonus lavaretus

IIId

G2

250

T

T

T

haug

Esox lucius

IIId

G2

250

T

T

T

tursk

Gadus morhua

22–24/25–32

G1

125

Y

Y

Y

harilik soomuslest

Limanda limanda

22–32

G2

125

T

T

T

harilik ahven

Perca fluviatilis

IIId

G2

250

T

T

T

lest

Platichtys flesus

22–32

G2

250

T

T

T

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

22–32

G2

250

T

T

T

harilik kammeljas

Psetta maxima

22–32

G2

250

T

T

T

lõhe

Salmo salar

22–31/32

G1

250

Y

Y

Y

meriforell

Salmo trutta

22–32

G2

250

T

T

T

koha

Sander lucioperca

IIId

G2

250

T

T

T

sile kammeljas

Scophthalmus rhombus

22–32

G2

125

T

T

T

harilik merikeel

Solea solea

22

G1

125

Y

Y

Y

kilu

Sprattus sprattus

22–32

G1

50

Y

Y

Y

Põhjameri ja La Manche’i idaosa – ICES piirkonnad IV, VIId

tobiaslased

Ammodytidae

IV

G2

25

merihundid

Anarhichas spp.

IV

G2

250

harilik angerjas

Anguilla anguilla

IV, VIId

G1

(2)

T

T

T

hõbekalad

Argentina spp.

IV

G2

50

merikukk

Aspitrigla cuculus

IV

G2

250

T

T

T

meriluts

Brosme brosme

IV, IIIa

G2

250

T

T

T

hall lühiogahai

Centrophorus squamosus

IV

G1

must koletishai

Centroscyllium fabricii

VIId

G1

portugali süvahai

Centroscymnus coelolepis

VII

G1

pikk-koon-süvahai

Centroscymnus crepidater

VIId

G1

hiidhai

Cetorhinus maximus

IV, VIId

G1

heeringas

Clupea harengus

IV, VIId, IIIa

G1

25

Y

Y

Y

põhjamere garneel

Crangon crangon

IV, VIId

G2

T

T

T

šokolaadogahai

Dalatias licha

VIId

G1

harilik astelhai

Dasyatis pastinaca

VIId

G1

Pikk-koon-hai

Deania calcea

VIIa

G1

huntahven

Dicentrarchus labrax

IV, VIId

G2

125

T

T

T

harilik tumehai

Etmopterus spinax

IV, VIIa

G1

hall merikukk

Eutrigla gurnardus

IV

G2

250

T

T

T

tursk

Gadus morhua

IV, VIId, IIIa

G1

125

Y

Y

Y

mustsuukoerhai

Galeus melastomus

VIIa

G1

pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

IV

G2

250

T

T

T

sinisuuliftahven

Helicolenus dactylopterus

IV

G2

250

T

T

T

nelitäppkenakammeljas

Lepidorhombus boscii

IV, VIId

G2

50

T

T

T

kotkakeel

Lepidorhombus whiffiagonis

IV, VIId

G2

50

T

T

T

liivrai

Leucoraja circularis

VIId

G1

harilik soomuslest

Limanda limanda

IV, VIId

G2

125

T

T

T

mustkõhtmerikurat

Lophius budegassa

IV, VIId

G1

125

Y

Y

Y

euroopa merikurat

Lophius piscatorius

IIIa, IV, VI

G1

125

Y

Y

Y

põhja-pikksaba

Macrourus berglax

IV, IIIa

G2

250

T

T

T

kilttursk e pikša

Melanogrammus aeglefinus

IV, IIIa

G1

125

Y

Y

Y

merlang

Merlangius merlangus

IV, VIId

G1

125

Y

Y

Y

merluus

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

G1

125

Y

Y

Y

põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

I-IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

väikesuulest

Microstomus kitt

IV, VIId

G2

100

T

T

T

sinine molva

Molva dypterygia

IV, IIIa

G1

125

T

T

T

harilik molva

Molva molva

IV, IIIa

G2

125

T

T

T

harilik meripoisur

Mullus barbatus

IV, VIId

G2

125

T

T

T

vahemere meripoisur

Mullus surmuletus

IV, VIId

G2

125

T

T

T

kärphaid

Mustelus spp (3)

VIIa

G1

norra salehomaąr

Nephrops norvegicus

kõik funktsionaalsed üksused

G1

Y

Y

Y

harilik süvameregarneel

Pandalus borealis

IIIa, IVa ida/Iva/IV

G1

T

T

T

suur kammkarp

Pecten maximus

VIId

G2

T

T

T

lima-niituimluts

Phycis blennoides

IV

G2

50

T

T

T

niituimluts

Phycis phycis

IV

G2

50

T

T

T

lest

Platichthys flesus

IV

G2

125

T

T

T

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

IV

G1

50

Y

Y

Y

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

VIId

G1

125

Y

Y

Y

süsikas e saida

Pollachius virens

IV, IIIa, VI

G1

125

Y

Y

Y

harilik kammeljas

Psetta maxima

IV, VIId

G2

250

T

T

T

blondrai

Raja brachyura

IV

G1

ogarai

Raja clavata

IV, VIId

G1

T

T

T

tähnikrai

Raja montagui

IV, VIId

G1

T

T

T

kägurai

Raja naevus

IV, VIId

G1

T

T

T

tähtrai

Raja radiata

IV, VIId

G1

T

T

T

muud railased

Rajidae
   (3)

IV, VIId

G1

süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

IV

G2

250

T

T

T

lõhe

Salmo salar

IV

G1

250

T

T

T

harilik makrell

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

sile kammeljas

Scophthalmus rhombus

IV, VIId

G2

125

T

T

T

koerhai

Scyliorhinus canicula

IV, VIIa

G1

nokkmeriahven

Sebastes mentella.

IV

G1

125

Y

Y

Y

süvamere hai

hailaadne Selachii
   (3)

IV

G1

T

T

T

väike hai

hailaadne Selachii
   (3)

IV, VIId

G1

T

T

T

harilik merikeel

Solea solea

IV

G1

250

Y

Y

Y

harilik merikeel

Solea solea

VIId

G1

250

Y

Y

Y

kilu

Sprattus sprattus

IV/VIIde

G1

50

T

T

T

harilik ogahai

Squalus acanthias

IV, VIId

G1

T

T

T

euroopa ingelhai

Squatina squatina

kõik piirkonnad

G1

euroopa ingelhai

Squatina squatina

VIIa

G1

harilik stauriid

Trachurus trachurus.

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa–c, e–k, VIIIabde/IIIa, IVbc, VIId

G2

25

T

T

T

T

ruuge merikukk

Trigla lucerna

IV

G2

250

T

T

T

norra tursik

Trisopterus esmarki

IV, IIIa

G2

25

harilik peetrikala

Zeus faber

IV, VIId

G2

250

T

T

T

Atlandi ookeani kirdeosa ja La Manche’i lääneosa – ICES piirkonnad V, VI, VII (välja arvatud d), VIII, IX, X, XII, XIV

silepea

Alepocephalus bairdii

VI, XII

G2

T

T

T

tobiaslased

Ammodytidae

VIa

G2

25

harilik angerjas

Anguilla anguilla

kõik piirkonnad

G1

(2)

T

T

T

süsisabad

Aphanopus spp.

kõik piirkonnad

G1

50

Y

Y

Y

hõbekalad

Argentina spp.

kõik piirkonnad

G2

50

T

T

T

kotkaskala

Argyrosomus regius

kõik piirkonnad

G2

50

T

T

T

merikukk

Aspitrigla cuculus

kõik piirkonnad

G2

250

T

T

T

limapead

Beryx spp.

kõik piirkonnad, välja arvatud X ja IXa

G1

50

Y

Y

Y

limapead

Beryx spp.

IXa ja X

G1

125

T

T

T

harilik taskukrabi

Cancer pagurus

kõik piirkonnad

G2

T

T

T

kare ogahai

Centrophorus granulosus

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

hall lühiogahai

Centrophorus squamosus

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

must koletishai

Centroscyllium fabricii

V, VI, VII, XII

G1

portugali süvahai

Centroscymnus coelolepis

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

pikk-koon-süvahai

Centroscymnus crepidater

V, VI, VII, IX, X, XII

G1

hiidhai

Cetorhinus maximus

kõik piirkonnad

G1

heeringas

Clupea harengus

VIa/VIaN/

VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj

G1

25

Y

Y

Y

harilik meriangerjas

Conger conger

kõik piirkonnad, välja arvatud X

G2

25

T

T

T

harilik meriangerjas

Conger conger

X

G2

125

T

T

T

kalju-tömppeakala

Coryphaenoides rupestris

kõik piirkonnad

G1

100

Y

Y

Y

šokolaad-ogahai

Dalatias licha

kõik piirkonnad

G1

harilik astelrai

Dasyatis pastinaca

VII, VIII

G1

pikk-koon hai

Deania calcea

V, VI, VII, IX, X, XII

G1

huntahven

Dicentrarchus labrax

kõik piirkon-nad, välja arvatud IX

G2

125

T

T

T

huntahven

Dicentrarchus labrax

IX

G2

125

T

T

T

merikeel

Dicologoglosa cuneata

VIIIc, IX

G2

100

harilik rai

Dipturus batis

V, VI, VII, VIII

G1

pikk-koon rai

Dipturus oxyrinchus

V, VI, VII, VIII

G1

anšoovis

Engraulis encrasicolus

IXa (ainult Cádiz)

G1

125

T

T

T

T

anšoovis

Engraulis encrasicolus

VIII

G1

125

Y

Y

Y

Y

harilik tumehai

Etmopterus spinax

VI, VII, VIII

G1

hall merikukk

Eutrigla gurnardus

VIId,e

G2

250

T

T

T

tursk

Gadus morhua

Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k

G1

125

Y

Y

Y

mustsuu-koerhai

Galeus melastomus

VI, VII, VIII, IX, X

G1

pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

VI, VII

G2

50

sinisuu-liftahven

Helicolenus dactylopterus

kõik piirkonnad

G2

100

euroopa homaar

Homarus gammarus

kõik piirkonnad

G2

T

T

T

atlandi karekala

Hoplostethus atlanticus

kõik piirkonnad

G1

50

Y

Y

Y

atlandi makohai

Isurus oxyrinchus

kõik piirkonnad

G1

harilik heeringahai

Lamna nasus

kõik piirkonnad

G1

lintuim

Lepidopus caudatus

IXa

G2

T

T

T

nelitäpp-kenakammeljas

Lepidorhombus boscii

VIIIc, IXa

G1

250

Y

Y

Y

kotkakeel

Lepidorhombus whiffiagonis

VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

liivrai

Leucoraja circularis

VI, VII, VIII

G1

šagräänrai

Leucoraja fullonica

V, VI, VII, VIII

G1

harilik soomuslest

Limanda limanda

VIIe/VIIa, f–h

G2

125

T

T

T

harilik ebakalmaar

Loligo vulgaris

kõik piirkonnad, välja arvatud VIIIc, IXa

G2

harilik ebakalmaar

Loligo vulgaris

VIIIc, IXa

G2

T

T

T

mustkõht-merikurat

Lophius budegassa

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

G1

125

Y

Y

Y

mustkõht-merikurat

Lophius budegassa

VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

euroopa merikurat

Lophius piscatorious

IV, VI/VIIb–k, VIIIabd

G1

125

Y

Y

Y

euroopa merikurat

Lophius piscatorious

VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

moiva

Mallotus villosus

XIV

G2

50

kilttursk e pikša

Melanogrammus aeglefinus

Va/Vb

G1

125

Y

Y

Y

kilttursk e pikša

Melanogrammus aeglefinus

VIa/VIb/VIIa/VIIb–k

G1

125

Y

Y

Y

merlang

Merlangius merlangus

VIII/IX, X

G2

25

T

T

T

merlang

Merlangius merlangus

Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe–k

G1

250

Y

Y

Y

merluus

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

merikeel

Microchirus variegatus

kõik piirkonnad

G2

50

põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

I-IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

väikesuulest

Microstomus kitt

kõik piirkonnad

G2

100

T

T

T

sinine molva

Molva dypterygia

kõik piirkonnad, välja arvatud X

G1

125

T

T

T

sinine molva

Molva dypterygia

X

G1

125

T

T

T

harilik molva

Molva molva

kõik piirkonnad

G2

125

T

T

T

vahemere meripoisur

Mullus surmuletus

kõik piirkonnad

G2

125

T

T

T

tähnik kärphai

Mustelus asterias

VI, VII, VIII, IX

G1

kärphai

Mustelus mustelus

VI, VII, VIII, IX

G1

musttäpp-kärphai

Mustelus punctulatus

VI, VII, VIII, IX

G1

harilik kotkasrai

Myliobatis aquila

kõik piirkonnad

G1

norra salehomaar

Nephrops norvegicus

VI funktsionaalne üksus

G1

Y

Y

Y

norra salehomaar

Nephrops norvegicus

VII funktsionaalne üksus

G1

Y

Y

Y

norra salehomaar

Nephrops norvegicus

VIII ja IX funktsionaalne üksus

G1

Y

Y

Y

harilik kaheksajalg

Octopus vulgaris

kõik piirkonnad, välja arvatud VIIIc, IXa

G2

T

T

T

harilik kaheksajalg

Octopus vulgaris

VIIIc, IXa

G2

besuugo

Pagellus bogaraveo

IXa, X

G1

250

T

T

T

süvameregarneelid

Pandalus spp.

kõik piirkonnad

G2

roosa süvahännak

Parapenaeus longirostris

IXa

G2

T

T

T

lima-niituimluts

Phycis blennoides

kõik piirkonnad

G2

50

T

T

T

niituimluts

Phycis phycis

kõik piirkonnad

G2

50

T

T

T

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

VIIa/VIIe/VIIfg

G1

100

Y

Y

Y

atlandi merilest

Pleuronectes platessa

VIIbc/VIIh–k/VIII, IX, X

G1

25

Y

Y

Y

pollak

Pollachius pollachius

kõik piirkonnad, välja arvatud IX, X

G2

25

T

T

T

pollak

Pollachius pollachius

IX, X

G2

500

T

T

T

süsikas e saida

Pollachius virens

Va/Vb/IV, IIIa, VI

G1

125

Y

Y

Y

süsikas e saida

Pollachius virens

VII, VIII

G2

125

T

T

T

ameerika vrakkahven

Polyprion americanus

X

G2

125

sinihai

Prionace glauca

kõik piirkonnad

G1

harilik kammeljas

Psetta maxima

kõik piirkonnad

G2

250

T

T

T

kala liigist Pteroplatytrygon violacea

Pteroplatytrygon violacea

kõik piirkonnad

G1

valgerai

Raja alba

IX

G1

blondrai

Raja brachyura

VII, IX

G1

ogarai

Raja clavata

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

väikesilmrai

Raja microocellata

VII, IX

G1

peegelrai

Raja miraletus

IX

G1

tähnikrai

Raja montagui

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

kägurai

Raja naevus

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

tähtrai

Raja radiata

V

G1

muud railased

Rajidae
   (3)

kõik piirkonnad

G1

süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

V, XIV/VI

G1

250

Y

Y

Y

lõhe

Salmo salar

kõik piirkonnad

G1

250

sardiin

Sardina pilchardus

VIIIabd/VIIIc, IXa

G1

50

Y

Y

Y

T

jaapani makrell

Scomber japonicus

VIII, IX

G2

25

T

T

T

harilik makrell

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

T

sile kammeljas

Scophthalmus rhombus

kõik piirkonnad

G2

125

T

T

T

kuldne meriahven

Sebastes marinus

ICES alapiirkonnad V, VI, XII, XIV ja NAFO alapiirkond 2+ (püügiraj. 1F + 3K).

G1

250

Y

Y

Y

nokk-meriahven

Sebastes mentella

ICES alapiirkonnad V, VI, XII, XIV ja NAFO alapiirkond 2+ (püügiraj. 1F + 3K)

G1

250

Y

Y

Y

harilik seepia

Sepia officinalis

kõik piirkonnad

G2

T

T

T

harilik merikeel

Solea solea

VIIa/VIIfg

G1

250

Y

Y

Y

harilik merikeel

Solea solea

VIIbc/VIIhjk / IXa/VIIIc

G1

250

Y

Y

Y

harilik merikeel

Solea solea

VIIe

G1

250

Y

Y

Y

harilik merikeel

Solea solea

VIIIab

G1

250

Y

Y

Y

merikogerlased

Sparidae

kõik piirkonnad

G2

50

harilik ogahai

Squalus acanthias

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

euroopa ingelhai

Squatina squatina

kõik piirkonnad

G1

marmorrai

Torpedo marmorata

VIII

G1

vahemere stauriid

Trachurus mediterraneus

VIII, IX

G2

25

T

T

T

sinistauriid

Trachurus picturatus

X

G2

25

T

T

T

harilik stauriid

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde/X

G2

25

T

T

T

T

harilik stauriid

Trachurus trachurus

VIIIc, IXa

G2

25

T

T

T

T

tursikud

Trisopterus spp.

kõik piirkonnad

G2

25

harilik peetrikala

Zeus faber

kõik piirkonnad

G2

250

T

T

T

Vahemeri ja Must meri

suursilm-rebashai

Alopias superciliosus

kõik piirkonnad

G1

harilik rebashai

Alopias vulpinus

kõik piirkonnad

G1

harilik angerjas

Anguilla anguilla

kõik piirkonnad

G1

(2)

T

T

T

hiidlehthännak

Aristeomorpha foliacea

kõik piirkonnad

G1

Y

Y

Y

punakas aristiid

Aristeus antennatus

kõik piirkonnad

G1

Y

Y

Y

suursilm-kuldvöötahven

Boops boops

1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2

G2

T

T

T

sinkjas hallhai

Carcharhinus plumbeus

kõik piirkonnad

G1

harilik liivhai

Carcharias taurus

kõik piirkonnad

G1

kare ogahai

Centrophorus granulosus

kõik piirkonnad

G1

hiidhai

Cetorhinus maximus

kõik piirkonnad

G1

harilik kuldmakrell

Coryphaena equiselis

kõik piirkonnad

G2

harilik kuldmakrell

Coryphaena hippurus

kõik piirkonnad

G2

500 (4)

T

T

T

šokolaad-ogahai

Dalatias licha

kõik piirkonnad

G1

huntahven

Dicentrarchus labrax

kõik piirkonnad

G2

100

T

T

T

harilik rai

Dipturus batis

kõik piirkonnad

G1

pikk-koon rai

Dipturus oxyrinchus

kõik piirkonnad

G1

väike muskuspolüüp

Eledone cirrosa

1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G2

T

T

T

harilik muskuspolüüp

Eledone moschata

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G2

T

T

T

anšoovis

Engraulis encrasicolus

kõik piirkonnad

G1

50

Y

Y

Y

anšoovis

Engraulis encrasicolus

Must meri

G1

T

T

T

harilik tumehai

Etmopterus spinax

kõik piirkonnad

G1

hall merikukk

Eutrigla gurnardus

2.2, 3.1

G2

250

T

T

T

supi-nugishai

Galeorhinus galeus

kõik piirkonnad

G1

mustsuu-koerhai

Galeus melastomus

kõik piirkonnad

G1

kala liigist Gymnura altavela

Gymnura altavela

kõik piirkonnad

G1

pärlhai

Heptranchias perlo

kõik piirkonnad

G1

kammhai

Hexanchus griseus

kõik piirkonnad

G1

kalmaarid

Illex spp., Todarodes spp.

kõik piirkonnad

G2

T

T

T

purikalalased

Istiophoridae

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

atlandi makohai

Isurus oxyrinchus

kõik piirkonnad

G1

harilik heeringahai

Lamna nasus

kõik piirkonnad

G1

liivrai

Leucoraja circularis

kõik piirkonnad

G1

malta rai

Leucoraja melitensis

kõik piirkonnad

G1

harilik ebakalmaar

Loligo vulgaris

kõik piirkonnad

G2

T

T

T

mustkõht-merikurat

Lophius budegassa

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

G2

250

T

T

T

euroopa merikurat

Lophius piscatorius

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

G2

250

T

T

T

merluus

Merluccius merluccius

kõik piirkonnad

G1

125

Y

Y

Y

põhjaputassuu

Micromesistius poutassou

1.1, 3.1

G2

250

T

T

T

kefaallased

Mugilidae

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G2

harilik meripoisur

Mullus barbatus

kõik piirkonnad

G1

125

Y

Y

Y

vahemere meripoisur

Mullus surmuletus

kõik piirkonnad

G1

125

Y

Y

Y

tähnik kärphai

Mustelus asterias

kõik piirkonnad

G1

kärphai

Mustelus mustelus

kõik piirkonnad

G1

musttäpp-kärphai

Mustelus punctulatus

kõik piirkonnad

G1

harilik kotkasrai

Myliobatis aquila

kõik piirkonnad

G1

norra salehomaar

Nephrops norvegicus

kõik piirkonnad

G1

Y

Y

Y

harilik kaheksajalg

Octopus vulgaris

kõik piirkonnad

G2

T

T

T

väikehammas liivhai

Odontaspis ferox

kõik piirkonnad

G1

nurkjas sigahai

Oxynotus centrina

kõik piirkonnad

G1

punane besuugo

Pagellus erythrinus

kõik piirkonnad

G2

125

T

T

T

roosa süvahännak

Parapenaeus longirostris

kõik piirkonnad

G1

Y

Y

Y

karamot-viburhännak

Penaeus kerathurus

3.1

G2

T

T

T

sinihai

Prionace glauca

kõik piirkonnad

G1

väikehammas saagrai

Pristis pectinata

kõik piirkonnad

G1

harilik saagrai

Pristis pristis

kõik piirkonnad

G1

harilik kammeljas

Psetta maxima

Must meri

G1

T

T

T

kala liigist Pteroplatytrygon violacea

Pteroplatytrygon violacea

kõik piirkonnad

G1

tähtrai

Raja asterias

kõik piirkonnad

G1

ogarai

Raja clavata

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G1

T

T

T

peegelrai

Raja miraletus

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G1

T

T

T

musterrai

Raja undulata

kõik piirkonnad

G1

Kala liigist Rhinobatos cemiculus

Rhinobatos cemiculus

kõik piirkonnad

G1

harilik logardhai

Rhinobatos rhinobatos

kõik piirkonnad

G1

valgerai

Rostroraja alba

kõik piirkonnad

G1

atlandi pelamiid

Sarda sarda

kõik piirkonnad

G2

50 (4)

T

T

T

sardiin

Sardina pilchardus

kõik piirkonnad

G1

50

Y

Y

Y

makrellid

Scomber spp.

kõik piirkonnad

G2

50

T

T

T

koerhai

Scyliorhinus canicula

kõik piirkonnad

G1

koerhai (liik Scyliorhinus stellaris)

Scyliorhinus stellaris

kõik piirkonnad

G1

harilik seepia

Sepia officinalis

kõik piirkonnad

G2

T

T

T

haid

hailaadne Selachii
   (3)

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

harilik merikeel

Solea vulgaris

1.2, 2.1, 3.1

G1

250

Y

Y

Y

kuld-merikoger

Sparus aurata

1.2, 3.1

G2

T

T

T

indopatsi vasarhai

Sphyrna lewini

kõik piirkonnad

G1

hiid-vasarhai

Sphyrna mokarran

kõik piirkonnad

G1

vasarhai Sphyrna tudes

Sphyrna tudes

kõik piirkonnad

G1

harilik vasarhai

Sphyrna zygaena

kõik piirkonnad

G1

ahvenalised

Spicara smaris

2.1, 3.1, 3.2

G2

100

T

T

T

kilu

Sprattus sprattus

Must meri

G1

T

T

T

harilik ogahai

Squalus acanthias

Must meri

G1

T

T

T

harilik ogahai

Squalus acanthias

kõik piirkonnad

G1

väike ogahai

Squalus blainvillei

kõik piirkonnad

G1

ingelhai Squatina aculeata

Squatina aculeata

kõik piirkonnad

G1

ingelhai Squatina oculata

Squatina oculata

kõik piirkonnad

G1

euroopa ingelhai

Squatina squatina

kõik piirkonnad

G1

harilik ritsikvähk

Squilla mantis

1.3, 2.1, 2.2

G2

T

T

T

pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

kõik piirkonnad

G2

125 (4)

T

T

T

harilik tuun

Thunnus thynnus

kõik piirkonnad

G1

125 (4)

T

T

T

marmorrai

Torpedo marmorata

kõik piirkonnad

G1

vahemere stauriid

Trachurus mediterraneus

kõik piirkonnad

G2

100

T

T

T

vahemere stauriid

Trachurus mediterraneus

Must meri

G1

T

T

T

harilik stauriid

Trachurus trachurus

kõik piirkonnad

G2

100

T

T

T

harilik stauriid

Trachurus trachurus

Must meri

G1

T

T

T

ruuge merikukk

Trigla lucerna

1.3, 2.2, 3.1

G2

T

T

T

veenuskarplased

Veneridae

2.1, 2.2

G2

T

T

T

mõõkkala

Xiphias gladius

kõik piirkonnad

G1

125 (4)

T

T

T

NAFO piirkonnad

tursk

Gadus morhua

2J 3KL

G1

125

Y

Y

Y

tursk

Gadus morhua

3M

G1

125

Y

Y

Y

tursk

Gadus morhua

3NO

G1

125

Y

Y

Y

tursk

Gadus morhua

3Ps

G2

125

T

T

T

tursk

Gadus morhua

SA 1

G1

125

Y

Y

Y

pikklest

Glyptocephalus cynoglossus

3NO

G2

T

T

T

harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

3LNO

G1

100

Y

Y

Y

harilik karelest

Hippoglossoides platessoides

3M

G1

100

T

T

T

ruske soomuslest

Limanda ferruginea

3LNO

G2

T

T

T

pikksabalased

Macrouridae

SA 2 + 3

G2

250

T

T

T

süvameregarneelid

Pandalus spp.

3L

G1

Y

Y

Y

süvameregarneelid

Pandalus spp.

3M

G1

Y

Y

Y

railased

Raja spp.

SA 3

G1

T

T

T

süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

3KLMNO

G1

200

Y

Y

Y

süvalest

Reinhardtius hippoglossoides

SA 1

G1

200

Y

Y

Y

lõhe

Salmo salar

ICES alapiirkond XIV ja NAFO alapiirkond 1

G1

500

Y

Y

Y

nokk-meriahven

Sebastes mentella.

SA 1

G1

250

Y

Y

Y

meriahvenad

Sebastes spp.

3LN

G1

meriahvenad

Sebastes spp.

3M

G1

50

meriahvenad

Sebastes spp.

3O

G1

Atlandi, India ja Vaikse ookeani suure liikuvusega liigid

makrelltuun

Auxis rochei

G2

T

T

T

siidhallhai

Carcharhinus falciformis

kõik piirkonnad

G1

atlandi väiketuun

Euthynnus alleteratus

G2

T

T

T

purikalalased

Istiophoridae

G1

T

T

T

atlandi makohai

Isurus oxyrinchus

G1

T

T

T

vööttuun

Katsuwonus pelamis

G1

T

T

T

harilik heeringahai

Lamna nasus

G1

T

T

T

sinihai

Prionace glauca

G1

T

T

T

atlandi pelamiid

Sarda sarda

G1

T

T

T

haid

hailaadne Selachii
   (3)

G1

T

T

T

muud ogahailised

Squaliformes
   (3)

G1

T

T

T

pikkuim-tuun

Thunnus alalunga

G1

T

T

T

kulduim-tuun

Thunnus albacares

G1

T

T

T

suursilm-tuun

Thunnus obesus

G1

T

T

T

harilik tuun

Thunnus thynnus

G1

T

T

T

mõõkkala

Xiphias gladius

G1

T

T

T

CECAF FAO 34

süsisaba

Aphanopus carbo

Madeira

G1

T

T

T

anšoovis

Engraulis encrasicolus

Maroko

G1

T

T

T

viburhännak

Farfantepenaeus notialis

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

lintuim

Lepidopus caudatus

Mauritaania

G2

harilik ebakalmaar

Loligo vulgaris

kõik piirkonnad

G2

T

T

T

merluus

Merluccius spp.

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

harilik kaheksajalg

Octopus vulgaris

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

roosa süvahännak

Parapenaeus longirostris

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

väikehammas saagrai

Pristis pectinata

kõik piirkonnad

G1

harilik saagrai

Pristis pristis

kõik piirkonnad

G1

kala liigist Pteroplatytrygon violacea

Pteroplatytrygon violacea

kõik piirkonnad

G1

muud railased

Rajidae
   (3)

kõik piirkonnad

G1

rai Rhinobatos cemiculus

Rhinobatos cemiculus

kõik piirkonnad

G1

harilik logardrai

Rhinobatos rhinobatos

kõik piirkonnad

G1

sardiin

Sardina pilchardus

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

ümar sardinell e alaša

Sardinella aurita

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

madeira sardinell

Sardinella maderensis

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

jaapani makrell

Scomber japonicus

Madeira

G1

jaapani makrell

Scomber japonicus

kõik piirkonnad, välja arvatud Madeira

G1

T

T

T

harilik seepia

Sepia hierredda

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

harilik seepia

Sepia officinalis

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

haid

hailaadne Selachii
   (3)

kõik piirkonnad

G1

ingelhai Squatina aculeata

Squatina aculeata

kõik piirkonnad

G1

ingelhai Squatina oculata

Squatina oculata

kõik piirkonnad

G1

euroopa ingelhai

Squatina squatina

kõik piirkonnad

G1

harilik stauriid

Trachurus spp.

kõik piirkonnad

G1

T

T

T

WECAF

punakas riffahven

Lutjanus purpureus

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

G2

T

T

T

õrn viburhännak

Penaeus subtilis

Prantsuse Guajaana majandusvöönd

G1

Y

Y

Y

muud railased

Rajidae
   (3)

kõik piirkonnad

G1

haid

hailaadne Selachii
   (3)

kõik piirkonnad

G1

---

(1)  Vt III peatüki B jao B1 alajao punkti 3 alapunkti 1 alapunkt f.

(2)  Hariliku e euroopa angerja (Anguilla anguilla) vanuse analüüs tuleb teha vähemalt viie isendiga pikkuseintervalli cm kohta. Vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1100/2007 analüüsitakse iga ühiku kohta vähemalt 100 kollase ja 100 hõbeangerja isendit.

(3)  Määratakse kindlaks liikide kaupa lossimis-, uuringu- või püügiandmete põhjal.

(4)  Vanuse määramise sagedus on kord kolme aasta järel (esimene aasta algab 2009) ja see teostatakse koos kaalu, suguküpsuse ja soo hindamisega.

VIII liide

Ristnäitajate loetelu koos valikuuringu nõuetega

| Nimetus | Näitaja | Nõuded | Ühik | Püügivahendid (maatriksi 2. tase) | Jaotustase (1) | Võrdlusperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Püügivõimsus |
| | Laevade arv | | | | C3 | Kord aastas |
| | GT, kW, laeva vanus (2) | | | | C3 | Kord aastas |
| Püügikoormus |
| | Laevade arv | | | | B1 | Kord kuus |
| | Merel viibitud päevad | Vt mõiste I peatükis | päev | Kõik püügivahendid | B1 ja C3 | Kord kuus |
| | Püügitunnid (3) | | tund | Tragid ja traalid | A1 (4) | Kord kuus |
| | Püügipäevad | Vt mõiste I peatükis | päev | Kõik püügivahendid | Kõik lahtrid (4) | Kord kuus |
| | kW * püügipäevad | | | Tragid ja traalid | Kõik lahtrid (4) | Kord kuus |
| | GT * püügipäevad | | | Tragid ja traalid | Kõik lahtrid (4) | Kord kuus |
| | Püügireiside arv (3) | | arv | Kõik püügivahendid | Kõik lahtrid (4) | Kord kuus |
| | Nootade arv (3) | | arv | Mitmiktraalid (4. tase ) | A1 (4) | Kord kuus |
| | Püügioperatsioonide arv (3) | | arv | Seinnoodad | A1 (4) | Kord kuus |
| | Võrkude arv/pikkus (3) | | arv/meeter | Võrgud | A1 (4) | Kord kuus |
| | Konksude arv, nööride arv (3) | | arv | Õngekonksud ja -nöörid | A1 (4) | Kord kuus |
| | Lõksude, lõkspüüniste arv (3) | | arv | Lõkspüünised | A1 (4) | Kord kuus |
| | Veesoleku aeg (3) | | tund | Kõik passiivsed püügivahendid | A1 (4) | Kord kuus |
| Lossimine |
| | Lossitud saagi koguväärtus ja eraldi kaubanduslike liikide lõikes (5) | | euro | | B1 ja C1 | Kord kuus |
| | Lossitud saagi eluskaal kokku ja liikide lõikes | | tonn | | A1 (4) | Kord kuus |
| | Hinnad kaubanduslike liikide lõikes (6) | | euro/kg | | B2 ja C2 | Kord kuus, kord aastas |
| | Ümberarvestuskoefitsent liigi kohta | | | | | Ajakohastamine kord aastas |

Nimetus

Näitaja

Nõuded

Ühik

Püügivahendid (maatriksi 2. tase)

Jaotustase (1)

Võrdlusperiood

Püügivõimsus

Laevade arv

C3

Kord aastas

GT, kW, laeva vanus (2)

C3

Kord aastas

Püügikoormus

Laevade arv

B1

Kord kuus

Merel viibitud päevad

Vt mõiste I peatükis

päev

Kõik püügivahendid

B1 ja C3

Kord kuus

Püügitunnid (3)

tund

Tragid ja traalid

A1 (4)

Kord kuus

Püügipäevad

Vt mõiste I peatükis

päev

Kõik püügivahendid

Kõik lahtrid (4)

Kord kuus

kW * püügipäevad

Tragid ja traalid

Kõik lahtrid (4)

Kord kuus

GT * püügipäevad

Tragid ja traalid

Kõik lahtrid (4)

Kord kuus

Püügireiside arv (3)

arv

Kõik püügivahendid

Kõik lahtrid (4)

Kord kuus

Nootade arv (3)

arv

Mitmiktraalid (4. tase )

A1 (4)

Kord kuus

Püügioperatsioonide arv (3)

arv

Seinnoodad

A1 (4)

Kord kuus

Võrkude arv/pikkus (3)

arv/meeter

Võrgud

A1 (4)

Kord kuus

Konksude arv, nööride arv (3)

arv

Õngekonksud ja -nöörid

A1 (4)

Kord kuus

Lõksude, lõkspüüniste arv (3)

arv

Lõkspüünised

A1 (4)

Kord kuus

Veesoleku aeg (3)

tund

Kõik passiivsed püügivahendid

A1 (4)

Kord kuus

Lossimine

Lossitud saagi koguväärtus ja eraldi kaubanduslike liikide lõikes (5)

euro

B1 ja C1

Kord kuus

Lossitud saagi eluskaal kokku ja liikide lõikes

tonn

A1 (4)

Kord kuus

Hinnad kaubanduslike liikide lõikes (6)

euro/kg

B2 ja C2

Kord kuus, kord aastas

Ümberarvestuskoefitsent liigi kohta

Ajakohastamine kord aastas

---

(1)  Jaotustaseme alus on V liide (NB! püügitegevuse aluseks on IV liite (1–5) 6. tase).

(2)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 26/2004.

(3)  Parandusettepanekuid saab esitada piirkondlikel koordineerimiskoosolekutel.

(4)  Teatud näitajate puhul on jaotustase A piisav, kuna Formula
  ... and
  Formula (näiteks püügitunnid), muude näitajate puhul Formula
  ... and
  Formula (näiteks püügipäevad, kus samal püügipäeval võib läbi viia kaks või enam püügitegevust ja neid arvestatakse enam kui üks kord).

(5)  Kui ühe püügireisi lossitud saaki ei ole võimalik otseselt püügitegevustesse määrata, peaks määramine põhinema STECFi kokkulepitud eeskirjadel.

(6)  Võimaluse korral tuleks hinnaandmed koguda tasemel A1 (vt V liide), et viivitamata arvutada samal tasemel lossitud kalasaagi koguväärtus.

IX liide

Loetelu teadusuuringutest merel

| Uuringu nimi | Lühend | Piirkond | Periood | Peamised sihtliigid jms | Uuringukoormus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Päevad
  (maksimum) |
| Läänemeri (ICES piirkonnad IIIb–d) |
| Baltic International Trawl Survey | BITS Q1
  BITS Q4 | IIIaS, IIIb–d | 1 ja 4. kvartal | tursk ja muud põhjalähedased liigid | 160 |
| Baltic International Acoustic Survey (Autumn) | BIAS | IIIa, IIIb–d | sept–okt | heeringas ja kilu | 115 |
| Gulf of Riga Acoustic Herring Survey | GRAHS | IIId | 3 kvartal | heeringas | 10 |
| Sprat Acoustic Survey | SPRAS | IIId | mai | kilu ja heeringas | 60 |
| Rügen Herring Larvae Survey | RHLS | IIId | märts–juuni | heeringas | 50 |
| Põhjameri (ICES piirkonnad IIIa, IV ja VIId) ja Arktika idaosa (ICES piirkonnad I ja II) |
| International Bottom Trawl Survey | IBTS Q1
  IBTS Q3 | IIIa, IV | 1 ja 3. kvartal | kilttursk, tursk, saida, heeringas, kilu, merlang, makrell, tursik | 315 |
| North Sea Beam Trawl Survey | BTS | IVb, IVc, VIId | 3 kvartal | merilest, merikeel | 65 |
| Demersal Young Fish Survey | DYFS | Põhjamere rannikud | 3 ja 4. kvartal | merilest, merikeel, viburhännak | 145 |
| Sole Net Survey | SNS | IVb, IVc | 3 kvartal | merikeel, merilest | 20 |
| North Sea Sandeels Survey | NSSS | IVa, IVb | 4 kvartal | tobiaslased | 15 |
| International Ecosystem Survey in the Nordic Seas | ASH | IIa | mai | heeringas, põhjaputassuu | 35 |
| Redfish Survey in the Norwegian Sea and adjacent waters | REDNOR | II | august–september | meriahven | 35 |
| Mackerel egg Survey
  (iga kolme aasta järel) | NSMEGS | IV | mai–juuli | makrellimarja tootlus | 15 |
| Herring Larvae survey | IHLS | IV, VIId | 1. ja 3. kvartal | heeringa, kilu vastsed | 45 |
| NS Herring Acoustic Survey | NHAS | IIIa, IV, VIa | juuni, juuli | heeringas, kilu | 105 |
| Nephrops TVsurvey
  (FU 3&4) | NTV3&4 | IIIA | 2. või 3. kvartal | salehomaar | 15 |
| Nephrops TVsurvey (FU 6) | NTV6 | IVb | september | salehomaar | 10 |
| Nephrops TVsurvey (FU 7) | NTV7 | IVa | 2. või 3. kvartal | salehomaar | 20 |
| Nephrops TVsurvey (FU 8) | NTV8 | IVb | 2. või 3. kvartal | salehomaar | 10 |
| Nephrops TVsurvey (FU 9) | NTV9 | IVa | 2. või 3. kvartal | salehomaar | 10 |
| Atlandi ookeani põhjaosa (ICES piirkonnad V–XIV ja NAFO piirkonnad) |
| International Redfish Trawl and Acoustic Survey (iga kahe aasta järel) | REDTAS | Va, XII, XIV; NAFO alapiirk. 1–3 | juuni/juuli | meriahven | 30 |
| Flemish Cap Groundfish survey | FCGS | 3M | juuli | põhjalähedased liigid | 35 |
| Greenland Groundfish survey | GGS | XIV, NAFO alapiirk. 1 | oktoober/november | tursk, meriahven ja muud põhjalähedased liigid | 55 |
| 3LNO Groundfish survey | PLATUXA | 3LNO | 2. ja 3. kvartal | põhjalähedased liigid | 55 |
| Western IBTS 4th quarter
  (sealhulgas Porcupine survey) | IBTS Q4 | VIa, VII, VIII, IXa | 4 kvartal | põhjalähedased liigid | 215 |
| Scottish Western IBTS | IBTS Q1 | VIa, VIIa | märts | päristursalised, heeringas, makrell | 25 |
| ISBCBTS September | ISBCBTS | VIIa f g | september | merikeel, merilest | 25 |
| WCBTS | VIIe BTS | VIIe | oktoober | merikeel, merilest, euroopa merikurat, väikesuulest | 10 |
| Blue whiting survey | | VI, VII | 1. ja 2. kvartal | põhjaputassuu | 45 |
| International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey
  (iga kolme aasta järel) | MEGS | VIa, VII, VIII, IXa | jaanuar–juuli | makrelli- ja stauriidimarja tootlus | 310 |
| Sardine, Anchovy Horse Mackerel Acoustic Survey | | VIII, IX | märts–aprill–mai | sardiini, anšoovise, makrelli, stauriidi arvukuse indeksid | 95 |
| Sardine DEPM
  (iga kolme aasta järel) | | VIIIc, IXa | 2. ja 4. kvartal | sardiini SSB ja CUFES kasutamine | 135 |
| Spawning/Pre spawning Herring acoustic survey | | VIa, VIIa–g | juuli, sept, nov, märts, jaan | heeringas, kilu | 155 |
| Biomass of Anchovy | BIOMAN | VIII | mai | anšoovise SSB (DEP) | 25 |
| Nephrops UWTV survey (avamerel) | UWTV
  (FU 11–13) | VIa | 2. või 3. kvartal | salehomaar | 20 |
| Nephrops UWTV
  Irish Sea | UWTV
  (FU 15) | VIIa | august | salehomaar | 10 |
| Nephrops UWTV survey
  Aran Grounds | UWTV
  (FU 17) | VIIb | juuni | salehomaar | 10 |
| Nephrops UWTV survey
  Celtic Sea | UWTV
  (FU 20–22) | VIIg, h, j | juuli | salehomaar | 10 |
| Nephrops TV Survey
  Offshore Portugal | UWTV
  (FU 28–29) | IXa | juuni | salehomaar | 20 |
| Vahemeri ja Must meri |
| Mediterranean International bottom trawl survey | MEDITS | 37 (1, 2, 3.1, 3.2) | 2. ja 3. kvartal | põhjalähedased liigid | 410 |
| Pan-Mediterranean pelagic survey | MEDIAS | 37 (1.1, 1.2, 2.1, 2.2, 3.1) | 2., 3. ja 4. kvartal | väikesed pelaagilised liigid | 185 |
| Bottom Trawl Survey | | Must meri | 2. ja 4. kvartal | kammeljas | 40 |
| Pelagic Trawl Survey | | Must meri | 2. ja 4. kvartal | kilu ja merlang | 40 |

Uuringu nimi

Lühend

Piirkond

Periood

Peamised sihtliigid jms

Uuringukoormus

Päevad

(maksimum)

Läänemeri (ICES piirkonnad IIIb–d)

Baltic International Trawl Survey

BITS Q1

BITS Q4

IIIaS, IIIb–d

1 ja 4. kvartal

tursk ja muud põhjalähedased liigid

160

Baltic International Acoustic Survey (Autumn)

BIAS

IIIa, IIIb–d

sept–okt

heeringas ja kilu

115

Gulf of Riga Acoustic Herring Survey

GRAHS

IIId

3 kvartal

heeringas

10

Sprat Acoustic Survey

SPRAS

IIId

mai

kilu ja heeringas

60

Rügen Herring Larvae Survey

RHLS

IIId

märts–juuni

heeringas

50

Põhjameri (ICES piirkonnad IIIa, IV ja VIId) ja Arktika idaosa (ICES piirkonnad I ja II)

International Bottom Trawl Survey

IBTS Q1

IBTS Q3

IIIa, IV

1 ja 3. kvartal

kilttursk, tursk, saida, heeringas, kilu, merlang, makrell, tursik

315

North Sea Beam Trawl Survey

BTS

IVb, IVc, VIId

3 kvartal

merilest, merikeel

65

Demersal Young Fish Survey

DYFS

Põhjamere rannikud

3 ja 4. kvartal

merilest, merikeel, viburhännak

145

Sole Net Survey

SNS

IVb, IVc

3 kvartal

merikeel, merilest

20

North Sea Sandeels Survey

NSSS

IVa, IVb

4 kvartal

tobiaslased

15

International Ecosystem Survey in the Nordic Seas

ASH

IIa

mai

heeringas, põhjaputassuu

35

Redfish Survey in the Norwegian Sea and adjacent waters

REDNOR

II

august–september

meriahven

35

Mackerel egg Survey

(iga kolme aasta järel)

NSMEGS

IV

mai–juuli

makrellimarja tootlus

15

Herring Larvae survey

IHLS

IV, VIId

1. ja 3. kvartal

heeringa, kilu vastsed

45

NS Herring Acoustic Survey

NHAS

IIIa, IV, VIa

juuni, juuli

heeringas, kilu

105

Nephrops TVsurvey

(FU 3&4)

NTV3&4

IIIA

2. või 3. kvartal

salehomaar

15

Nephrops TVsurvey (FU 6)

NTV6

IVb

september

salehomaar

10

Nephrops TVsurvey (FU 7)

NTV7

IVa

2. või 3. kvartal

salehomaar

20

Nephrops TVsurvey (FU 8)

NTV8

IVb

2. või 3. kvartal

salehomaar

10

Nephrops TVsurvey (FU 9)

NTV9

IVa

2. või 3. kvartal

salehomaar

10

Atlandi ookeani põhjaosa (ICES piirkonnad V–XIV ja NAFO piirkonnad)

International Redfish Trawl and Acoustic Survey (iga kahe aasta järel)

REDTAS

Va, XII, XIV; NAFO alapiirk. 1–3

juuni/juuli

meriahven

30

Flemish Cap Groundfish survey

FCGS

3M

juuli

põhjalähedased liigid

35

Greenland Groundfish survey

GGS

XIV, NAFO alapiirk. 1

oktoober/november

tursk, meriahven ja muud põhjalähedased liigid

55

3LNO Groundfish survey

PLATUXA

3LNO

2. ja 3. kvartal

põhjalähedased liigid

55

Western IBTS 4th quarter

(sealhulgas Porcupine survey)

IBTS Q4

VIa, VII, VIII, IXa

4 kvartal

põhjalähedased liigid

215

Scottish Western IBTS

IBTS Q1

VIa, VIIa

märts

päristursalised, heeringas, makrell

25

ISBCBTS September

ISBCBTS

VIIa f g

september

merikeel, merilest

25

WCBTS

VIIe BTS

VIIe

oktoober

merikeel, merilest, euroopa merikurat, väikesuulest

10

Blue whiting survey

VI, VII

1. ja 2. kvartal

põhjaputassuu

45

International Mackerel and Horse Mackerel Egg Survey

(iga kolme aasta järel)

MEGS

VIa, VII, VIII, IXa

jaanuar–juuli

makrelli- ja stauriidimarja tootlus

310

Sardine, Anchovy Horse Mackerel Acoustic Survey

VIII, IX

märts–aprill–mai

sardiini, anšoovise, makrelli, stauriidi arvukuse indeksid

95

Sardine DEPM

(iga kolme aasta järel)

VIIIc, IXa

2. ja 4. kvartal

sardiini SSB ja CUFES kasutamine

135

Spawning/Pre spawning Herring acoustic survey

VIa, VIIa–g

juuli, sept, nov, märts, jaan

heeringas, kilu

155

Biomass of Anchovy

BIOMAN

VIII

mai

anšoovise SSB (DEP)

25

Nephrops UWTV survey (avamerel)

UWTV

(FU 11–13)

VIa

2. või 3. kvartal

salehomaar

20

Nephrops UWTV

Irish Sea

UWTV

(FU 15)

VIIa

august

salehomaar

10

Nephrops UWTV survey

Aran Grounds

UWTV

(FU 17)

VIIb

juuni

salehomaar

10

Nephrops UWTV survey

Celtic Sea

UWTV

(FU 20–22)

VIIg, h, j

juuli

salehomaar

10

Nephrops TV Survey

Offshore Portugal

UWTV

(FU 28–29)

IXa

juuni

salehomaar

20

Vahemeri ja Must meri

Mediterranean International bottom trawl survey

MEDITS

37 (1, 2, 3.1, 3.2)

2. ja 3. kvartal

põhjalähedased liigid

410

Pan-Mediterranean pelagic survey

MEDIAS

37 (1.1, 1.2, 2.1, 2.2, 3.1)

2., 3. ja 4. kvartal

väikesed pelaagilised liigid

185

Bottom Trawl Survey

Must meri

2. ja 4. kvartal

kammeljas

40

Pelagic Trawl Survey

Must meri

2. ja 4. kvartal

kilu ja merlang

40

X liide

Vesiviljelussektori majandusnäitajate loetelu

| Näitajate rühm | Näitaja | Nõuded | Ühik | Mõiste
  Struktuurilise ettevõtlusstatistika (SBS) määrus (EÜ) nr 2700/98 | Suunised |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulud | Käive | Liigi kohta | euro | 12 11 0 | |
| Toetused (1) | | euro | | |
| Muu tulu | | euro | | |
| Tööjõukulud | Töötasud ja palgad (2) | | euro | 13 31 0 | |
| Palgata tööjõu arvestuslik väärtus (3) | | euro | | |
| Energiakulud | Energiakulud | | euro | 20 11 0 | |
| Toormaterjali kulud | Karja kulude | | euro | | SBS (13 11 0) |
| Söödakulud | | euro | | SBS (13 11 0) |
| Remondi- ja hoolduskulud | Remont ja hooldus | | euro | | SBS (13 11 0) |
| Muud tegevuskulud | Muud tegevuskulud (4) | | euro | | SBS (13 11 0) |
| Kapitalikulud (5) | Kapitali amortisatsioon | | euro | | ESA (6) 6.02. kuni 6.05. |
| Finantskulud, neto (7) | | euro | | |
| Erakorralised kulud, neto | Erakorralised kulud, neto | | euro | | |
| Kapitalimaksumus (8) | Vara koguväärtus | | euro
  euro | 43 30 0 | ESA 7.09. kuni 7.24. |
| Investeeringud | Kõik investeeringud (9) | | euro
  euro | 15 11 0
  15 21 0 | ESA 3.102. kuni 3.111. |
| Võlad (10) | Võlad | | euro | | |
| Toormaterjali maht (11) | Kari | | tonn | | |
| Kalasööt | | tonn | | |
| Müügimaht (12) | Müügimaht | liigi kohta | tonn (13) | | |
| Tööjõud | Töötajate arv | soo alusel | arv | 16 11 0 | |
| Täistööaja ekvivalent - riiklik (14) | soo alusel (15) | arv | 16 14 0 | |
| Ettevõtete arv | Ettevõtete arv | Suuruse alusel, kus töötajate arv on: (SBS 16.11.0) on:






  1) | ≤ 5 |

Näitajate rühm

Näitaja

Nõuded

Ühik

Mõiste

Struktuurilise ettevõtlusstatistika (SBS) määrus (EÜ) nr 2700/98

Suunised

Tulud

Käive

Liigi kohta

euro

12 11 0

Toetused (1)

euro

Muu tulu

euro

Tööjõukulud

Töötasud ja palgad (2)

euro

13 31 0

Palgata tööjõu arvestuslik väärtus (3)

euro

Energiakulud

Energiakulud

euro

20 11 0

Toormaterjali kulud

Karja kulude

euro

SBS (13 11 0)

Söödakulud

euro

SBS (13 11 0)

Remondi- ja hoolduskulud

Remont ja hooldus

euro

SBS (13 11 0)

Muud tegevuskulud

Muud tegevuskulud (4)

euro

SBS (13 11 0)

Kapitalikulud (5)

Kapitali amortisatsioon

euro

ESA (6) 6.02. kuni 6.05.

Finantskulud, neto (7)

euro

Erakorralised kulud, neto

Erakorralised kulud, neto

euro

Kapitalimaksumus (8)

Vara koguväärtus

euro

euro

43 30 0

ESA 7.09. kuni 7.24.

Investeeringud

Kõik investeeringud (9)

euro

euro

15 11 0

15 21 0

ESA 3.102. kuni 3.111.

Võlad (10)

Võlad

euro

Toormaterjali maht (11)

Kari

tonn

Kalasööt

tonn

Müügimaht (12)

Müügimaht

liigi kohta

tonn (13)

Tööjõud

Töötajate arv

soo alusel

arv

16 11 0

Täistööaja ekvivalent - riiklik (14)

soo alusel (15)

arv

16 14 0

Ettevõtete arv

Ettevõtete arv

Suuruse alusel, kus töötajate arv on: (SBS 16.11.0) on:

1)

≤ 5

| 2) | 6–10 |
| --- | --- |

2)

6–10

| 3) | > 10 |
| --- | --- |

3)

> 10

arv

11 11 0

---

(1)  Sealhulgas otsetoetused, nagu hüvitus kaubavahetuse lõpetamise eest, kütuseaktsiisi hüvitis või sarnane ühekordne hüvitise makse; välja arvatud sotsiaaltoetuste maksed ja kaudsed toetused, nt alandatud aktsiis sisenditele, nagu kütus või investeerimistoetused.

(2)  Sealhulgas sotsiaalkindlustuskulud.

(3)  Liikmesriik peaks selgitama valitud metoodikat oma riiklikus programmis.

(4)  Pakkekulud sisalduvad muudes tegevuskuludes.

(5)  Liikmesriik peaks selgitama valitud metoodikat oma riiklikus programmis.

(6)  ESA on Euroopa arvepidamissüsteem 1995 (ELi määrus (EÜ) nr 2223/96, ELi määrus (EÜ) nr 1267/2003. Eurostat ESA 1995 käsiraamat).

(7)  Kapitali intressikulud; finantskulude vahendamiseks võib kasutada riiklike 5aastaste võlakirjade intressi.

(8)  Aasta lõpus.

(9)  Varade ost ja müük aasta jooksul.

(10)  Majandusaasta lõpus.

(11)  Toormaterjali mahu näitaja peaks olema vastavuses toormaterjali kulude näitajaga.

(12)  Tootmismahu näitaja peaks olema vastavuses käibe väärtuse näitajaga.

(13)  Ümberarvestuskoefitsendid arvudelt tonnideks arvestamiseks tuleb paika panna riiklikus programmis.

(14)  Riiklik täistööaja ekvivalent on täistööaja ekvivalent, mis põhineb riiklikul võrdlustasemel.

(15)  Vabatahtlik.

XI liide

Vesiviljelussektori kohta andmete kogumisel kohaldatav sektorijaotus

| | Kalakasvatustehnikad (1) | Karbikasvatustehnikad (1) |
| --- | --- | --- |
| Maismaal asuvad kasvandused | Võrkpuurid |
| Haudejaamad ja esmased kasvukohad (2) | Kasvatus | Kombineeritud (3) | Võrkpuurid (4) | Parved | Õngejada | Põhjalähedane (5) | Muu |
| Lõhe | | | | | | | | |
| Forell | | | | | | | | |
| Huntahven ja besuugo | | | | | | | | |
| Karpkala | | | | | | | | |
| Muud mageveekalad | | | | | | | | |
| Muud merekalad | | | | | | | | |
| Rannakarplased | | | | | | | | |
| Austrid | | | | | | | | |
| Veenuskarp | | | | | | | | |
| Muud karbid | | | | | | | | |

Kalakasvatustehnikad (1)

Karbikasvatustehnikad (1)

Maismaal asuvad kasvandused

Võrkpuurid

Haudejaamad ja esmased kasvukohad (2)

Kasvatus

Kombineeritud (3)

Võrkpuurid (4)

Parved

Õngejada

Põhjalähedane (5)

Muu

Lõhe

Forell

Huntahven ja besuugo

Karpkala

Muud mageveekalad

Muud merekalad

Rannakarplased

Austrid

Veenuskarp

Muud karbid

---

(1)  Ettevõtted tuleks jaotada põhilise kasvatustehnika alusel.

(2)  Haudejaamade ja esmased kasvukohad on rajatised, kus veeloomi kunstlikult sigitatakse, haudutakse ja varasel eluetapil kasvatatakse. Statistilistel eesmärkidel piiritletakse haudejaamade tegevus viljastatud marja tootmisega. Edasised veeloomade noore ea etapid loetakse toimunuks esmases kasvukohas. Kui haudejaamad ja esmased kasvukohad on tihedalt seotud, siis viitab statistika üksnes viimasele juveniilsele etapile (KOM(2006) 864).

(3)  Kombineeritud tähendab ettevõtteid, mis koondavad haudejaamu, esmaseid kasvukohti ja kasvatustavasid.

(4)  Võrkpuurid on võrgust või muust vett läbilaskvast materjalist tehtud avatud või kaetud ehitised, kus vesi vabalt vahetub. Need konstruktsioonid võivad vees ujuda, olla riputatud vee pinnale või kinnitatud veekogu põhja, võimaldades siiski vee vahetumist puuri alumise osa kaudu (KOM(2006) 864).

(5)  „Põhjalähedased” tehnikad hõlmavad karploomade kasvatust padumeres (otse maapinnal või tõstetult).

XII liide

Töötleva tööstuse sektori majandusnäitajate loetelu

| Näitajate rühm | Näitaja | Nõuded | Ühik | Mõiste
  Struktuurilise ettevõtlusstatistika (SBS)
  määrus (EÜ) nr 2700/98 | Suunised |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulud | Käive | | euro | 12 11 0 | |
| Toetused (1) | | euro | | |
| Muud tulud | | euro | | |
| Tööjõukulud | Töötajate töötasud ja palgad (2) | | euro | 13 31 0 | |
| Palgata tööjõu arvestuslik väärtus (3) | | euro | | |
| Energiakulud | Energiakulud | | euro | 20 11 0 | SBS 13 11 0 |
| Toormaterjali kulud | Kalade ja muu tootmiseks vajaliku toormaterjali ost | | euro | | SBS 13 11 0 |
| Muud tegevuskulud | Muud tegevuskulud (4) | | euro | | SBS 13 11 0 |
| Kapitalikulud (5) | Kapitali amortisatsioon | | euro | | ESA (6) 6.02. kuni 6.05. |
| Finantskulud, neto (7) | | euro | | |
| Erakorralised kulud, neto | Erakorralised kulud, neto | | euro | | |
| Kapitalimaksumus (8) | Varade koguväärtus | | euro | 43 30 0 | ESA 7.09 kuni 7.24 |
| Netoinvesteeringud | Netoinvesteeringud (9) | | euro | 15 11 0
  15 21 0 | ESA 3.102. kuni 3.111. |
| Võlad (10) | Võlad | | euro | | |
| Tööjõud | Töölevõetud inimeste arv | soo alusel | arv | 16 11 0 | |
| Täistööaja ekvivalent – riiklik (11) | soo alusel (12) | arv | 16 14 0 | |
| Ettevõtete arv | Ettevõtete arv | Suuruse alusel, kus töölevõetud inimeste arv (16.11.0) on:






  1) | ≤ 10 |

Näitajate rühm

Näitaja

Nõuded

Ühik

Mõiste

Struktuurilise ettevõtlusstatistika (SBS)

määrus (EÜ) nr 2700/98

Suunised

Tulud

Käive

euro

12 11 0

Toetused (1)

euro

Muud tulud

euro

Tööjõukulud

Töötajate töötasud ja palgad (2)

euro

13 31 0

Palgata tööjõu arvestuslik väärtus (3)

euro

Energiakulud

Energiakulud

euro

20 11 0

SBS 13 11 0

Toormaterjali kulud

Kalade ja muu tootmiseks vajaliku toormaterjali ost

euro

SBS 13 11 0

Muud tegevuskulud

Muud tegevuskulud (4)

euro

SBS 13 11 0

Kapitalikulud (5)

Kapitali amortisatsioon

euro

ESA (6) 6.02. kuni 6.05.

Finantskulud, neto (7)

euro

Erakorralised kulud, neto

Erakorralised kulud, neto

euro

Kapitalimaksumus (8)

Varade koguväärtus

euro

43 30 0

ESA 7.09 kuni 7.24

Netoinvesteeringud

Netoinvesteeringud (9)

euro

15 11 0

15 21 0

ESA 3.102. kuni 3.111.

Võlad (10)

Võlad

euro

Tööjõud

Töölevõetud inimeste arv

soo alusel

arv

16 11 0

Täistööaja ekvivalent – riiklik (11)

soo alusel (12)

arv

16 14 0

Ettevõtete arv

Ettevõtete arv

Suuruse alusel, kus töölevõetud inimeste arv (16.11.0) on:

1)

≤ 10

| 2) | 11–49 |
| --- | --- |

2)

11–49

| 3) | 50–249 |
| --- | --- |

3)

50–249

| 4) | > 250 |
| --- | --- |

4)

> 250

arv

11 11 0

---

(1)  Sealhulgas otsetoetused. Ei hõlma sotsiaaltoetuste makseid ega kaudseid toetusi.

(2)  Sealhulgas sotsiaalkindlustuskulud.

(3)  Liikmesriik peaks selgitama valitud metoodikat oma riiklikus programmis.

(4)  Pakkekulud sisalduvad muudes tegevuskuludes.

(5)  Liikmesriik peaks selgitama valitud metoodikat oma riiklikus programmis.

(6)  ESA on Euroopa arvepidamissüsteemi 1995 (ELi määrus (EÜ) nr 2223/96, ELi määrus (EÜ) nr 1267/2003. Eurostat ESA 1995 käsiraamat).

(7)  Kapitali intressikulud; finantskulude vahendamiseks võib kasutada riiklike 5-aastaste võlakirjade intressi.

(8)  Ettevõtte kõigi netoinvesteeringute kumulatiivne väärtus aasta lõpus.

(9)  Varade ost ja müük aasta jooksul.

(10)  Aasta lõpus.

(11)  Metoodika peaks vastama uuringu FISH/2005/14, „LEI WAGENINGENUR Co-ordinator, 2006. Calculation of labour including full-time equivalent (FTE) in fisheries Study No FISH/2005/14, 142 p.” aruandes esitatud metoodikale.

(12)  Valikuliselt.

XIII liide

Keskkonnanäitajate mõiste mereökosüsteemile avalduva kalanduse mõju mõõtmiseks

| Näitaja nr | Näitaja (1) | Mõiste | Nõutavad andmed | Täpsuse tase |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kalaliikide kaitsestaatus | Bioloogilise mitmekesisuse näitaja, mida kasutatakse ohualdiste kalaliikide bioloogilise mitmekesisuse suundumuste sünteesimisel, hindamisel ja aruannetes | Liikide, pikkuse ja arvukuse andmed kalapüügist sõltumatu(te)st uuringu(te)st asjakohases merepiirkonnas. Nimetatud näitajate täpseks aruandluseks on vaja, et kõik näitajas kasutatud liigid oleksid määratud kindlaks järjekindlalt ja usaldusväärselt. Uuritav kalasaak tuleb täielikult sorteerida (mitte alavalimitesse jaotada), et tagada iga näitajas kasutatava liigi iga isendi registreerimine. Alavalimitesse jaotamine on asjakohase põhjenduse olemasolul lubatud pikkuse mõõtmisel. | Teadusuuring peaks katma suurima osa merepiirkonnast pikima võimaliku ajavahemiku jooksul. Näitaja peaks olema uuringust lähtuv. Meetodid näevad ette, et uuringuid teostataks igal aastal samas piirkonnas standardpüügivahenditega. |
| 2 | Suurte kalade osakaal | Suurte kalade osakaalu näitaja kogumis kaalu alusel, peegeldab kalavarude koosseisu suuruse ja elujärgu alusel. |
| 3 | Kalade keskmine maksimaalne pikkus | Kalavarude koosseisu näitaja elujärgu alusel. |
| 4 | Püütavate kalaliikide suurus suguküpsusel | Populatsiooni potentsiaalsete geneetiliste mõjude näitaja. | Individuaalsed vanuse, pikkuse ja suguküpsuse mõõdud kalapüügist sõltumatu(te)st uuringu(te)st asjakohases merepiirkonnas. | Vähemalt 100 isendit iga vanuseklassi kohta, kuid suurem hulk kasutatud kalu parandab nimetatud näitaja osakaalu. |
| 5 | Kalapüügi levimus | Püügitegevuse ruumilise ulatuse näitaja. Sellest teatatakse koos näitajaga „kalapüügi koondumine”. | Asukoha ja laeva registreerimise andmed VMSi alusel.
  Saadaval kahe kuu jooksul alates asukohaaruande kättesaamisest, kõik asukohad on seotud püügitegevuse klassifikatsiooni 6. tasemega (vt IV liide (1–5)). Siia ei kuulu alla 15 m pikkused laevad. | Asukohaaruanded soovituslikult iga poole tunni järel. |
| 6 | Kalapüügi koondumine | Püügitegevuse koondatuse ulatuse näitaja. Sellest teatatakse koos näitajaga „kalapüügi levimus”. |
| 7 | Liikuvate põhjapüügivahendite mõjualast välja jäävad alad | Näitaja merepõhja piirkondade kohta, kus ei ole viimase aasta jooksul kasutatud liikuvaid põhjapüügivahendeid. See vastab muutustele põhjapüügitegevuse levimuses kalasaagi kontrolli, koormuse kontrolli või tehniliste meetmete tulemusel (sealhulgas kaitseregulatsiooni toetuseks loodud merekaitsealad) ja igasuguses inimtegevuses, mis tõrjub kõrvale kalapüüki (nt tuulepargid). |
| 8 | Kaubanduslikul eesmärgil püütavate liikide vette tagasilaskmise määr | Kaubanduslikul eesmärgil püütavate liikide vette tagasilaskmise määra näitaja lossitud saagi suhtes. | Püütud ja vette tagasi lastud kalade liikide, pikkuse ja arvukuse andmed, mis põhinevad vastavalt logiraamatutel ja vaatlejate reisidel ja mida käsitletakse eraldi. Püügitegevuse klassifikatsioon 6. tasemega seotud andmed (vt IV liide (1–5)). | Vastavalt vette tagasilaskmist käsitlevale ühenduse programmile. |
| 9 | Kütusetõhusus kalapüügil | Näitaja kirjeldab suhet kütusetarbimise ja lossitud kalasaagi väärtuse vahel ja annab teavet suundumuste kohta püügitegevuse kütusetõhususe osas. | Lossitud kalasaagi väärtus ja kütuse hind. Väärtus arvutatakse lossitud saagi hindade alusel liigiti. Kütuse hinda tuleb arvestada vastavalt ühenduse programmis sätestatule. Näitaja tuleks arvutada iga püügitegevuse kohta vastavalt püügitegevuse klassifikatsiooni 6. tasemele (vt IV liide (1–5)) piirkonna, kvartali ja aasta lõikes. | Vastavalt ühenduse programmile. |

Näitaja nr

Näitaja (1)

Mõiste

Nõutavad andmed

Täpsuse tase

1

Kalaliikide kaitsestaatus

Bioloogilise mitmekesisuse näitaja, mida kasutatakse ohualdiste kalaliikide bioloogilise mitmekesisuse suundumuste sünteesimisel, hindamisel ja aruannetes

Liikide, pikkuse ja arvukuse andmed kalapüügist sõltumatu(te)st uuringu(te)st asjakohases merepiirkonnas. Nimetatud näitajate täpseks aruandluseks on vaja, et kõik näitajas kasutatud liigid oleksid määratud kindlaks järjekindlalt ja usaldusväärselt. Uuritav kalasaak tuleb täielikult sorteerida (mitte alavalimitesse jaotada), et tagada iga näitajas kasutatava liigi iga isendi registreerimine. Alavalimitesse jaotamine on asjakohase põhjenduse olemasolul lubatud pikkuse mõõtmisel.

Teadusuuring peaks katma suurima osa merepiirkonnast pikima võimaliku ajavahemiku jooksul. Näitaja peaks olema uuringust lähtuv. Meetodid näevad ette, et uuringuid teostataks igal aastal samas piirkonnas standardpüügivahenditega.

2

Suurte kalade osakaal

Suurte kalade osakaalu näitaja kogumis kaalu alusel, peegeldab kalavarude koosseisu suuruse ja elujärgu alusel.

3

Kalade keskmine maksimaalne pikkus

Kalavarude koosseisu näitaja elujärgu alusel.

4

Püütavate kalaliikide suurus suguküpsusel

Populatsiooni potentsiaalsete geneetiliste mõjude näitaja.

Individuaalsed vanuse, pikkuse ja suguküpsuse mõõdud kalapüügist sõltumatu(te)st uuringu(te)st asjakohases merepiirkonnas.

Vähemalt 100 isendit iga vanuseklassi kohta, kuid suurem hulk kasutatud kalu parandab nimetatud näitaja osakaalu.

5

Kalapüügi levimus

Püügitegevuse ruumilise ulatuse näitaja. Sellest teatatakse koos näitajaga „kalapüügi koondumine”.

Asukoha ja laeva registreerimise andmed VMSi alusel.

Saadaval kahe kuu jooksul alates asukohaaruande kättesaamisest, kõik asukohad on seotud püügitegevuse klassifikatsiooni 6. tasemega (vt IV liide (1–5)). Siia ei kuulu alla 15 m pikkused laevad.

Asukohaaruanded soovituslikult iga poole tunni järel.

6

Kalapüügi koondumine

Püügitegevuse koondatuse ulatuse näitaja. Sellest teatatakse koos näitajaga „kalapüügi levimus”.

7

Liikuvate põhjapüügivahendite mõjualast välja jäävad alad

Näitaja merepõhja piirkondade kohta, kus ei ole viimase aasta jooksul kasutatud liikuvaid põhjapüügivahendeid. See vastab muutustele põhjapüügitegevuse levimuses kalasaagi kontrolli, koormuse kontrolli või tehniliste meetmete tulemusel (sealhulgas kaitseregulatsiooni toetuseks loodud merekaitsealad) ja igasuguses inimtegevuses, mis tõrjub kõrvale kalapüüki (nt tuulepargid).

8

Kaubanduslikul eesmärgil püütavate liikide vette tagasilaskmise määr

Kaubanduslikul eesmärgil püütavate liikide vette tagasilaskmise määra näitaja lossitud saagi suhtes.

Püütud ja vette tagasi lastud kalade liikide, pikkuse ja arvukuse andmed, mis põhinevad vastavalt logiraamatutel ja vaatlejate reisidel ja mida käsitletakse eraldi. Püügitegevuse klassifikatsioon 6. tasemega seotud andmed (vt IV liide (1–5)).

Vastavalt vette tagasilaskmist käsitlevale ühenduse programmile.

9

Kütusetõhusus kalapüügil

Näitaja kirjeldab suhet kütusetarbimise ja lossitud kalasaagi väärtuse vahel ja annab teavet suundumuste kohta püügitegevuse kütusetõhususe osas.

Lossitud kalasaagi väärtus ja kütuse hind. Väärtus arvutatakse lossitud saagi hindade alusel liigiti. Kütuse hinda tuleb arvestada vastavalt ühenduse programmis sätestatule. Näitaja tuleks arvutada iga püügitegevuse kohta vastavalt püügitegevuse klassifikatsiooni 6. tasemele (vt IV liide (1–5)) piirkonna, kvartali ja aasta lõikes.

Vastavalt ühenduse programmile.

---

(1)  Vt komisjoni talituste töödokument (SEK 2008/449) näitajate määramise ja arvutamise kohta.

---

| 16.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/72

---

ELi-ŠVEITSI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2010,

28. jaanuar 2010,

millega asendatakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel sõlmitud lepingu protokolli nr 2 III tabel ja IV tabeli punkt b

(2010/94/EL)

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse 22. juulil 1972 Brüsselis alla kirjutatud lepingut Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel (1) (edaspidi „leping”), mida on muudetud 26. oktoobril 2004 Luxembourgis alla kirjutatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, millega muudetakse lepingut töödeldud põllumajandustoodete suhtes kohaldatavate sätete osas, (2) ja selle protokolli nr 2, eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu protokolli nr 2 rakendamiseks on kindlaks määratud lepinguosaliste siseturu võrdlushinnad. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu protokolli nr 2 rakendamiseks on kindlaks määratud lepinguosaliste siseturu võrdlushinnad.

| (2) | Tooraine puhul, mille suhtes kohaldatakse hinnakompensatsioonimeetmeid, on tegelikud hinnad lepinguosaliste siseturgudel muutunud. |
| --- | --- |

(2)

Tooraine puhul, mille suhtes kohaldatakse hinnakompensatsioonimeetmeid, on tegelikud hinnad lepinguosaliste siseturgudel muutunud.

| (3) | Seepärast on vaja protokolli nr 2 III tabelis ja IV tabeli punktis b loetletud võrdlushindu ja summasid vastavalt ajakohastada, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja protokolli nr 2 III tabelis ja IV tabeli punktis b loetletud võrdlushindu ja summasid vastavalt ajakohastada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu protokolli nr 2 tabel III ja tabeli IV punkt b asendatakse käesoleva otsuse I ja II lisas esitatud tabelitega.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. veebruarist 2010.

Brüssel, 28. jaanuar 2010

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Jacques DE WATTEVILLE

---

(1)  EÜT L 300, 31.12.1972, lk 191.

1

(2)  ELT L 23, 26.1.2005, lk 19.

2

---

I LISA

„III   TABEL

ELi ja Šveitsi siseturu võrdlushinnad

| Põllumajanduslik tooraine | Šveitsi siseturu võrdlushind | ELi siseturu võrdlushind | Artikli 4 lõige 1
  Kohaldatakse Šveitsi poolel
  Šveitsi ja Euroopa Liidu võrdlushindade erinevus | Artikli 3 lõige 3
  Kohaldatakse Euroopa Liidu poolel
  Šveitsi ja Euroopa Liidu võrdlushindade erinevus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta | Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta | Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta | eurodes 100 kg netomassi kohta |
| Harilik nisu | 48,35 | 18,28 | 30,05 | 0,00 |
| Kõva nisu (1) | — | — | 1,20 | 0,00 |
| Rukis | 43,12 | 13,56 | 29,55 | 0,00 |
| Oder | — | — | — | — |
| Mais | — | — | — | — |
| Harilik nisujahu | 101,91 | 38,54 | 63,35 | 0,00 |
| Täispiimapulber | 630,22 | 355,18 | 275,05 | 0,00 |
| Lõssipulber | 438,91 | 291,45 | 147,45 | 0,00 |
| Või | 1 049,06 | 418,47 | 630,60 | 0,00 |
| Valge suhkur | — | — | — | — |
| Munad (2) | — | — | 38,00 | 0,00 |
| Värske kartul | 42,70 | 19,69 | 23,00 | 0,00 |
| Taimne rasv (3) | — | — | 170,00 | 0,00 |

Põllumajanduslik tooraine

Šveitsi siseturu võrdlushind

ELi siseturu võrdlushind

Artikli 4 lõige 1

Kohaldatakse Šveitsi poolel

Šveitsi ja Euroopa Liidu võrdlushindade erinevus

Artikli 3 lõige 3

Kohaldatakse Euroopa Liidu poolel

Šveitsi ja Euroopa Liidu võrdlushindade erinevus

Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta

Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta

Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta

eurodes 100 kg netomassi kohta

Harilik nisu

48,35

18,28

30,05

0,00

Kõva nisu (1)

—

—

1,20

0,00

Rukis

43,12

13,56

29,55

0,00

Oder

—

—

—

—

Mais

—

—

—

—

Harilik nisujahu

101,91

38,54

63,35

0,00

Täispiimapulber

630,22

355,18

275,05

0,00

Lõssipulber

438,91

291,45

147,45

0,00

Või

1 049,06

418,47

630,60

0,00

Valge suhkur

—

—

—

—

Munad (2)

—

—

38,00

0,00

Värske kartul

42,70

19,69

23,00

0,00

Taimne rasv (3)

—

—

170,00

0,00

---

(1)  Hinnaerinevus tingitud ladustamise tasust.

1

(2)  Hinnaerinevus tingitud piiril impordile kehtestatud tasudest Šveitsi tariifirubriigi 0407.0010 alusel.

2

(3)  Hinnaerinevus tingitud piiril impordile kehtestatud tasudest Šveitsi tariifirubriigi 1512.1998 alusel.”

3

---

II LISA

„IV TABEL

| b) | Põllumajanduslike komponentide arvutamisel võetakse arvesse järgmisi põllumajanduslike toorainete põhisummasid:







  Põllumajanduslik tooraine | Kohaldatakse Šveitsi poolel, artikli 3 lõige 2
  Kohaldatav põhisumma | Kohaldatakse Euroopa Liidu poolel, artikli 4 lõige 2
  Kohaldatav põhisumma |
| --- | --- | --- | --- |
| Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta | eurodes 100 kg netomassi kohta |
| Harilik nisu | 26,00 | 0,00 |
| Kõva nisu | 1,00 | 0,00 |
| Rukis | 25,00 | 0,00 |
| Oder | — | — |
| Mais | — | — |
| Harilik nisujahu | 54,00 | 0,00 |
| Täispiimapulber | 234,00 | 0,00 |
| Lõssipulber | 125,00 | 0,00 |
| Või | 536,00 | 0,00 |
| Valge suhkur | — | — |
| Munad | 32,00 | 0,00 |
| Värske kartul | 20,00 | 0,00 |
| Taimne rasv | 145,00 | 0,00” |

b)

Põllumajanduslike komponentide arvutamisel võetakse arvesse järgmisi põllumajanduslike toorainete põhisummasid:

Põllumajanduslik tooraine

Kohaldatakse Šveitsi poolel, artikli 3 lõige 2

Kohaldatav põhisumma

Kohaldatakse Euroopa Liidu poolel, artikli 4 lõige 2

Kohaldatav põhisumma

Šveitsi frankides 100 kg netomassi kohta

eurodes 100 kg netomassi kohta

Harilik nisu

26,00

0,00

Kõva nisu

1,00

0,00

Rukis

25,00

0,00

Oder

—

—

Mais

—

—

Harilik nisujahu

54,00

0,00

Täispiimapulber

234,00

0,00

Lõssipulber

125,00

0,00

Või

536,00

0,00

Valge suhkur

—

—

Munad

32,00

0,00

Värske kartul

20,00

0,00

Taimne rasv

145,00

0,00”

---

Parandused

| 16.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 41/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 41/75

---

Komisjoni 5. veebruari 2010. aasta otsuse 2010/75/EL (liidu rahalise toetuse kohta teatavates valmistoitudes Listeria monocytogenes’e levimust käsitleva kooskõlastatud seireprogrammi tegemiseks liikmesriikides) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 37, 10. veebruar 2010
  )

Otsuse 2007/775/EL avaldamine tühistatakse.

---