# Euroopa Liidu L 35/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.035.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 35 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide6. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.035.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 35

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide6. veebruar 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 103/2010, 5. veebruar 2010, milles käsitletakse metioniini hüdroksüanaloogi mangaankelaadi kasutamise lubamist broilerkanade söödalisandina (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 104/2010, 5. veebruar 2010, milles käsitletakse kaaliumdiformiaadi kasutamise lubamist emiste söödalisandina (loaomanik BASF SE) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1200/2005 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 105/2010, 5. veebruar 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) ohratoksiin A osas (
  1
  ) | 7 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 106/2010, 5. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 9 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/62/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 4. veebruar 2010, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2007. eelarveaastal rahastatud teatavate Kreeka, Malta, Portugali ja Soome makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 474 all) | 11 |
| | | 2010/63/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 4. veebruar 2010, millega pikendatakse otsuse 2006/210/EÜ kehtivust | 14 |
| | | 2010/64/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 5. veebruar 2010, teatavate kolmandate riikide pädevate asutuste adekvaatsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 590 all)

   (
  1
  ) | 15 |
| | | 2010/65/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 5. veebruar 2010, millega muudetakse otsust 2005/880/EÜ, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 606 all) | 18 |
| | | 2010/66/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 5. veebruar 2010, millega muudetakse otsust 2009/719/EÜ, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel läbi vaadata iga-aastased BSE seireprogrammid
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 626 all)

   (
  1
  ) | 21 |
| | | 2010/67/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 5. veebruar 2010, millega luuakse GMESi partnerite kogu | 23 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 103/2010, 5. veebruar 2010, milles käsitletakse metioniini hüdroksüanaloogi mangaankelaadi kasutamise lubamist broilerkanade söödalisandina (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 104/2010, 5. veebruar 2010, milles käsitletakse kaaliumdiformiaadi kasutamise lubamist emiste söödalisandina (loaomanik BASF SE) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1200/2005 (
  1
  )

1

4

*

Komisjoni määrus (EL) nr 105/2010, 5. veebruar 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) ohratoksiin A osas (
  1
  )

1

7

Komisjoni määrus (EL) nr 106/2010, 5. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

9

OTSUSED

2010/62/EL

*

Komisjoni otsus, 4. veebruar 2010, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2007. eelarveaastal rahastatud teatavate Kreeka, Malta, Portugali ja Soome makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 474 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 474 all)

11

2010/63/EL

*

Komisjoni otsus, 4. veebruar 2010, millega pikendatakse otsuse 2006/210/EÜ kehtivust

14

2010/64/EL

*

Komisjoni otsus, 5. veebruar 2010, teatavate kolmandate riikide pädevate asutuste adekvaatsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 590 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 590 all)

1

15

2010/65/EL

*

Komisjoni otsus, 5. veebruar 2010, millega muudetakse otsust 2005/880/EÜ, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 606 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 606 all)

18

2010/66/EL

*

Komisjoni otsus, 5. veebruar 2010, millega muudetakse otsust 2009/719/EÜ, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel läbi vaadata iga-aastased BSE seireprogrammid
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 626 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 626 all)

1

21

2010/67/EL

*

Komisjoni otsus, 5. veebruar 2010, millega luuakse GMESi partnerite kogu

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 6.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 103/2010,

5. veebruar 2010,

milles käsitletakse metioniini hüdroksüanaloogi mangaankelaadi kasutamise lubamist broilerkanade söödalisandina

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus käesoleva määruse lisas kirjeldatud preparaadile loa andmiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 7 on esitatud taotlus käesoleva määruse lisas kirjeldatud preparaadile loa andmiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotlus käsitleb metioniini hüdroksüanaloogi mangaankelaadi lubamist broilerkanade söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotlus käsitleb metioniini hüdroksüanaloogi mangaankelaadi lubamist broilerkanade söödalisandina, mis liigitatakse söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid”.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) otsustas oma 15. septembri 2009. aasta arvamuses (2) ja 15. aprilli 2008. aasta arvamuses, (3) et metioniini hüdroksüanaloog tsinkkelaat ei avalda broilerite söödalisandina kahjulikku mõju loomatervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale. 15. aprilli 2008. aasta arvamuse kohaselt võib seda preparaati pidada bioloogiliselt kättesaadava mangaani allikaks ja see vastab broilerkanadele ettenähtud toiteaineliste lisandite kriteeriumidele. Toiduohutusamet soovitas asjakohaseid meetmeid kasutajate ohutuseks. Toiduohutusameti arvates ei ole vaja turustusjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) otsustas oma 15. septembri 2009. aasta arvamuses (2) ja 15. aprilli 2008. aasta arvamuses, (3) et metioniini hüdroksüanaloog tsinkkelaat ei avalda broilerite söödalisandina kahjulikku mõju loomatervisele, inimeste tervisele ega keskkonnale. 15. aprilli 2008. aasta arvamuse kohaselt võib seda preparaati pidada bioloogiliselt kättesaadava mangaani allikaks ja see vastab broilerkanadele ettenähtud toiteaineliste lisandite kriteeriumidele. Toiduohutusamet soovitas asjakohaseid meetmeid kasutajate ohutuseks. Toiduohutusameti arvates ei ole vaja turustusjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (5) | Kõnealuse preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse preparaadi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud loa andmise tingimused on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „toitainelised lisandid” ja funktsionaalrühma „mikroelementide ühendid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. veebruar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  The EFSA Journal (2009); 7(9): 1316.

2

(3)  The EFSA Journal (2008) 692, 1.

3

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elemendi (Mn) sisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid |
| 3b5.10 | — | Metioniini hüdroksüanaloogi mangaankelaat | | Söödalisandi kirjeldus: | Metioniini hüdroksüanaloog mangaankelaat, mis sisaldab vähemalt 13 % mangaankelaati ja 76 % (2-hüdroksü-4-metüültio) butaanhapet |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Elemendi (Mn) sisaldus (mg/kg) täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Toitaineliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: mikroelementide ühendid

3b5.10

—

Metioniini hüdroksüanaloogi mangaankelaat

Söödalisandi kirjeldus:

Metioniini hüdroksüanaloog mangaankelaat, mis sisaldab vähemalt 13 % mangaankelaati ja 76 % (2-hüdroksü-4-metüültio) butaanhapet

| | Mineraalõli: ≤ 1 % |
| --- | --- |

Mineraalõli: ≤ 1 %

| | Analüüsimeetod (1):
  Induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) vastavalt standardile EN 15510:2007 |
| --- | --- |

Analüüsimeetod (1):

Induktiivsidestunud plasma aatomiemissioonspektromeetria (ICP-AES) vastavalt standardile EN 15510:2007

Broilerkanad

—

—

150 (kokku)

| 1. | Lisand tuleb lisada söödasse eelseguna. |
| --- | --- |

1.

Lisand tuleb lisada söödasse eelseguna.

| 2. | Ohutusnõuded: käsitsemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid. |
| --- | --- |

2.

Ohutusnõuded: käsitsemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid.

26.2.2020

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on esitatud ühenduse tugilabori veebilehel: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/crl-feed-additives

---

| 6.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 104/2010,

5. veebruar 2010,

milles käsitletakse kaaliumdiformiaadi kasutamise lubamist emiste söödalisandina (loaomanik BASF SE) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1200/2005

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine (2). |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. Määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine (2).

| (2) | Komisjoni 26. juuli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1200/2005, mis käsitleb teatavate söödalisandite kasutamise alalist lubamist ja juba loa saanud söödalisandi uue kasutusviisi ajutist lubamist, anti ajutine luba tahke kaaliumdiformiaadi kasutamiseks söödalisandina kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ (3). Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see söödalisand hiljem olemasoleva tootena ühenduse söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 26. juuli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1200/2005, mis käsitleb teatavate söödalisandite kasutamise alalist lubamist ja juba loa saanud söödalisandi uue kasutusviisi ajutist lubamist, anti ajutine luba tahke kaaliumdiformiaadi kasutamiseks söödalisandina kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ (3). Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see söödalisand hiljem olemasoleva tootena ühenduse söödalisandite registrisse.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel ja koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud selle söödalisandi uuesti hindamise taotlus, milles taotletakse kõnealuse söödalisandi klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõike 2 alusel ja koostoimes nimetatud määruse artikliga 7 on esitatud selle söödalisandi uuesti hindamise taotlus, milles taotletakse kõnealuse söödalisandi klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. Taotlusele on lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) leidis oma 15. septembri 2009. aasta arvamuses, (4) et kõnealune söödalisand ei mõju kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ja et söödalisandi kasutamine parandab loomade tootlikkust. Toiduohutusameti arvamuses soovitatakse kasutajate ohutuseks asjakohaseid meetmeid. Toiduohutusameti arvates ei ole vaja turustusjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) leidis oma 15. septembri 2009. aasta arvamuses, (4) et kõnealune söödalisand ei mõju kahjulikult loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale ja et söödalisandi kasutamine parandab loomade tootlikkust. Toiduohutusameti arvamuses soovitatakse kasutajate ohutuseks asjakohaseid meetmeid. Toiduohutusameti arvates ei ole vaja turustusjärgse järelevalve erinõudeid. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud ühenduse tugilabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (5) | Kõnealuse söödalisandi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse söödalisandi hindamine näitab, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Seetõttu tuleb määrusest (EÜ) nr 1200/2005 välja jätta seda preparaati käsitlevad sätted. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleb määrusest (EÜ) nr 1200/2005 välja jätta seda preparaati käsitlevad sätted.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „muud zootehnilised lisandid”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Määrusest (EÜ) nr 1200/2005 jäetakse välja artikkel 1 ja I lisa.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. veebruar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  ELT L 270, 14.12.1970, lk 1.

2

(3)  ELT L 195, 27.7.2005, lk 6.

3

(4)  EFSA Journal 2009; 7(9): 1315.

4

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: muud zootehnilised lisandid (zootehniliste näitajate paranemine) |
| 4d800 | BASF SE | Kaaliumdiformiaat | | Söödalisandi koostis: | Kaaliumdiformiaat, tahke, vähemalt 98 %, |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

mg/kg täissöödas, mille niiskusesisaldus on 12 %

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: muud zootehnilised lisandid (zootehniliste näitajate paranemine)

4d800

BASF SE

Kaaliumdiformiaat

Söödalisandi koostis:

Kaaliumdiformiaat, tahke, vähemalt 98 %,

| | Silikaat, kuni 1,5 %, |
| --- | --- |

Silikaat, kuni 1,5 %,

| | Vesi, kuni 0,5 % |
| --- | --- |

Vesi, kuni 0,5 %

| | Toimeaine kirjeldus: | Kaaliumdiformiaat, tahke |
| --- | --- | --- |

Toimeaine kirjeldus:

Kaaliumdiformiaat, tahke

| | KH(COOH)2 |
| --- | --- |

KH(COOH)2

| | CASi nr 20642-05–1 |
| --- | --- |

CASi nr 20642-05–1

| | Analüüsimeetod (1)

  Juhtivusdetektoriga varustatud ioonkromatograaf |
| --- | --- |

Analüüsimeetod (1)

Juhtivusdetektoriga varustatud ioonkromatograaf

Emised

—

10 000

12 000

Eri söötade segu kaaliumdiformiaadi-sisaldus ei tohi täissöödas ületada suurimat lubatavat taset 12 000 mg täissööda kg kohta.

Lisand tuleb lisada söödasse eelseguna.

Käesoleva tootega kaasneb tõsine nägemiskahjustuse oht.

Töötajate kaitseks tuleb võtta meetmed.

26.2.2020

---

(1)  Analüüsimeetodite üksikasjad on esitatud ühenduse tugilabori veebilehel: www.irmm.jrc.be/crl-feed-additives

---

| 6.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 105/2010,

5. veebruar 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes) ohratoksiin A osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes, (1) eriti selle artikli 2 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (2) on sätestatud teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes.

| (2) | Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 4. aprillil 2006 komisjoni taotlusel vastu ajakohastatud teadusliku arvamuse ohratoksiin A sisalduse kohta toidus, (3) võttes arvesse uut teaduslikku teavet, ning määras lubatud nädalaseks tarbitavaks koguseks (TWI) 120 ng kehamassi kilogrammi kohta. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 4. aprillil 2006 komisjoni taotlusel vastu ajakohastatud teadusliku arvamuse ohratoksiin A sisalduse kohta toidus, (3) võttes arvesse uut teaduslikku teavet, ning määras lubatud nädalaseks tarbitavaks koguseks (TWI) 120 ng kehamassi kilogrammi kohta.

| (3) | Määrusega (EÜ) nr 1881/2006 on ette nähtud, et EFSA viimasest teaduslikust arvamusest lähtudes hinnatakse vajadust sätestada ohratoksiin A piirnormid toidus, näiteks kuivatatud puuviljas (välja arvatud rosinad), kakaos ja kakaotoodetes, vürtsides, lihatoodetes, toorkohvis, õlles ja lagritsas, ning vaadatakse läbi kehtivad piirnormid, eelkõige rosinates ja viinamarjamahlas sisalduva ohratoksiin A osas. |
| --- | --- |

(3)

Määrusega (EÜ) nr 1881/2006 on ette nähtud, et EFSA viimasest teaduslikust arvamusest lähtudes hinnatakse vajadust sätestada ohratoksiin A piirnormid toidus, näiteks kuivatatud puuviljas (välja arvatud rosinad), kakaos ja kakaotoodetes, vürtsides, lihatoodetes, toorkohvis, õlles ja lagritsas, ning vaadatakse läbi kehtivad piirnormid, eelkõige rosinates ja viinamarjamahlas sisalduva ohratoksiin A osas.

| (4) | EFSA vastu võetud arvamuse kohaselt on kehtivad piirnormid asjakohased inimeste tervise kaitsmiseks ning need tuleb seetõttu säilitada. Seoses toiduga, mida määrus (EÜ) nr 1881/2006 veel ei hõlma, peeti inimeste tervise kaitsmiseks vajalikuks ja asjakohaseks kehtestada ohratoksiin A piirnormid sellises toidus, mis on ohratoksiin A peamiseks allikaks (kas kogu elanikkonnale, elanikkonna riskigruppidele või elanikkonna olulisele osale), ning sellises toidus, mis ei ole tingimata ohratoksiin A peamiseks allikaks, kuid milles ohratoksiin A sisaldus on väga suur. Seepärast on asjakohane kehtestada neil juhtudel piirnormid, et vältida väga saastunud toodete sattumist toiduahelasse. |
| --- | --- |

(4)

EFSA vastu võetud arvamuse kohaselt on kehtivad piirnormid asjakohased inimeste tervise kaitsmiseks ning need tuleb seetõttu säilitada. Seoses toiduga, mida määrus (EÜ) nr 1881/2006 veel ei hõlma, peeti inimeste tervise kaitsmiseks vajalikuks ja asjakohaseks kehtestada ohratoksiin A piirnormid sellises toidus, mis on ohratoksiin A peamiseks allikaks (kas kogu elanikkonnale, elanikkonna riskigruppidele või elanikkonna olulisele osale), ning sellises toidus, mis ei ole tingimata ohratoksiin A peamiseks allikaks, kuid milles ohratoksiin A sisaldus on väga suur. Seepärast on asjakohane kehtestada neil juhtudel piirnormid, et vältida väga saastunud toodete sattumist toiduahelasse.

| (5) | Lähtudes olemasolevast teabest, ei ole inimeste tervise kaitsmiseks vaja kehtestada ohratoksiin A piirnormi kuivatatud puuviljadele (välja arvatud rosinad), kakaole ja kakaotoodetele, lihatoodetele (sealhulgas söödav rups ja veretooted) ning liköörveinile, sest need ei ole ohratoksiin A peamisteks allikateks ning ohratoksiini A on kõnealustest toodetest leitud harva. Ohratoksiin A sisaldust toorkohvis ja õlles kontrollitakse juba tootmisahela asjakohasemal tasandil (röstitud kohvis ja linnastes). |
| --- | --- |

(5)

Lähtudes olemasolevast teabest, ei ole inimeste tervise kaitsmiseks vaja kehtestada ohratoksiin A piirnormi kuivatatud puuviljadele (välja arvatud rosinad), kakaole ja kakaotoodetele, lihatoodetele (sealhulgas söödav rups ja veretooted) ning liköörveinile, sest need ei ole ohratoksiin A peamisteks allikateks ning ohratoksiini A on kõnealustest toodetest leitud harva. Ohratoksiin A sisaldust toorkohvis ja õlles kontrollitakse juba tootmisahela asjakohasemal tasandil (röstitud kohvis ja linnastes).

| (6) | Mitmel korral on ohratoksiin A väga suurt sisaldust täheldatud vürtsides ja lagritsas. Seepärast on asjakohane kehtestada ohratoksiin A piirnormid vürtside ja lagritsa suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Mitmel korral on ohratoksiin A väga suurt sisaldust täheldatud vürtsides ja lagritsas. Seepärast on asjakohane kehtestada ohratoksiin A piirnormid vürtside ja lagritsa suhtes.

| (7) | Hiljutiste tõendite kohaselt ei ole teatavates peamistes vürtse tootvates ja Euroopa Liitu eksportivates riikides võetud tõkestavaid meetmeid ja puudub ametlik kontroll ohratoksiin A sisalduse kontrollimiseks vürtsides. Selleks et kaitsta inimeste tervist, on asjakohane kehtestada viivitamata ohratoksiin A piirnorm vürtsidele. Selleks et tootjariigid saaksid võtta tõkestavaid meetmeid ilma, et need häiriksid oluliselt kauplemist, kehtestatakse enne hea tava kohaldamisel saavutatava piirnormi kehtestamist piiratud ajavahemikuks kiiresti rangem piirnorm. Enne rangema piirnormi kehtestamist on asjakohane hinnata, millist ohratoksiin A taset on võimalik saavutada maailma eri tootmispiirkondades head tava järgides. |
| --- | --- |

(7)

Hiljutiste tõendite kohaselt ei ole teatavates peamistes vürtse tootvates ja Euroopa Liitu eksportivates riikides võetud tõkestavaid meetmeid ja puudub ametlik kontroll ohratoksiin A sisalduse kontrollimiseks vürtsides. Selleks et kaitsta inimeste tervist, on asjakohane kehtestada viivitamata ohratoksiin A piirnorm vürtsidele. Selleks et tootjariigid saaksid võtta tõkestavaid meetmeid ilma, et need häiriksid oluliselt kauplemist, kehtestatakse enne hea tava kohaldamisel saavutatava piirnormi kehtestamist piiratud ajavahemikuks kiiresti rangem piirnorm. Enne rangema piirnormi kehtestamist on asjakohane hinnata, millist ohratoksiin A taset on võimalik saavutada maailma eri tootmispiirkondades head tava järgides.

| (8) | On asjakohane jätkata ohratoksiin A sisalduse kontrollimist toidus, mille suhtes ei ole piirnorme kehtestatud, ning kui korduvalt tuvastatakse ohratoksiin A tavatult suur sisaldus, tuleks vajaduse korral kehtestada sellise toidu suhtes ohratoksiin A piirnormid. |
| --- | --- |

(8)

On asjakohane jätkata ohratoksiin A sisalduse kontrollimist toidus, mille suhtes ei ole piirnorme kehtestatud, ning kui korduvalt tuvastatakse ohratoksiin A tavatult suur sisaldus, tuleks vajaduse korral kehtestada sellise toidu suhtes ohratoksiin A piirnormid.

| (9) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1881/2006 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1881/2006 vastavalt muuta.

| (10) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Punkt 2.2.11 asendatakse järgmisega:







  „2.2.11. | Vürtsid | Capsicum spp. (nende kuivatatud viljad, terved või jahvatatud, sealhulgas vürtspaprika, vürtspaprikapulber, Cayenne’i pipar ja paprika) |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Punkt 2.2.11 asendatakse järgmisega:

„2.2.11.

Vürtsid

Capsicum spp. (nende kuivatatud viljad, terved või jahvatatud, sealhulgas vürtspaprika, vürtspaprikapulber, Cayenne’i pipar ja paprika)

| | Piper spp. (nende viljad, sealhulgas valge ja must pipar) |
| --- | --- |

Piper spp. (nende viljad, sealhulgas valge ja must pipar)

| | Myristica fragrans (muskaatpähkel) |
| --- | --- |

Myristica fragrans (muskaatpähkel)

| | Zingiber officinale (harilik ingver) |
| --- | --- |

Zingiber officinale (harilik ingver)

| | Curcuma longa (kollajuur) |
| --- | --- |

Curcuma longa (kollajuur)

Vürtsisegud, mis sisaldavad üht või mitut eespool nimetatud vürtsi.

30 μg/kg alates 1.7.2010 kuni 30.6.2012

15 μg/kg alates 1.7.2012

2.2.12.

Lagrits (Glycyrrhiza glabra, Glycyrrhiza inflate ja muud liigid)

2.2.12.1.

Lagritsajuur, taimetee tooraine

20 μg/kg

2.2.12.2.

Lagritsaekstrakt, (42) toidus (eelkõige jookides ja kompvekkides) kasutamiseks

80 μg/kg”

| 2) | Lisatakse järgmine joonealune märkus:






  „(42) | Piirnormi kohaldatakse puhta lahjendamata ekstrakti suhtes, mille 1 kg tootmiseks on kasutatud 3–4 kg lagritsajuurt.” |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine joonealune märkus:

„(42)

Piirnormi kohaldatakse puhta lahjendamata ekstrakti suhtes, mille 1 kg tootmiseks on kasutatud 3–4 kg lagritsajuurt.”

Artikkel 2

Huvitatud isikud edastavad komisjonile tehtud uuringute tulemused, sealhulgas saasteainete esinemist käsitlevad andmed ning teabe tõkestusmeetmetega seotud edusammudest, et vältida vürtside saastumist ohratoksiiniga A.

Liikmesriigid teatavad komisjonile korrapäraselt ohratoksiin A leidudest vürtsides.

Komisjon teeb kõnealuse teabe liikmesriikidele kättesaadavaks, et enne rangema ohratoksiin A piirnormi kohaldamist vürtsidele hinnata, kas väiksemat ohratoksiin A sisaldust oleks võimalik saavutada maailma eri tootmispiirkondades häid tavasid järgides

Artikkel 3

Käesolevat määrust ei kohaldata toodete suhtes, mis on turule lastud enne 1. juulit 2010 vastavalt turule laskmise kuupäeval kohaldatavatele sätetele.

Lisa punktis 2.2.11 sätestatud ohratoksiin A piirnormi, mida kohaldatakse alates 1. juulist 2012, ei kohaldata toodete suhtes, mis on turule lastud enne 1. juulit 2012 vastavalt turule laskmise kuupäeval kohaldatavatele sätetele.

Toidukäitlejal lasub kohustus tõendada, millal tooted turule lasti.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. veebruar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1.

1

(2)  ELT L 364, 20.12.2006, lk 5.

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/contam_op_ej365_ochratoxin_a_food_en.pdf

3

---

| 6.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 106/2010,

5. veebruar 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 106,9 |
| JO | 94,7 |
| MA | 61,7 |
| TN | 115,7 |
| TR | 105,1 |
| ZZ | 96,8 |
| 0707 00 05 | MA | 68,9 |
| TR | 142,6 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | MA | 143,8 |
| TR | 162,4 |
| ZZ | 153,1 |
| 0709 90 80 | EG | 82,2 |
| ZZ | 82,2 |
| 0805 10 20 | EG | 49,8 |
| IL | 53,6 |
| MA | 51,6 |
| TN | 46,6 |
| TR | 50,7 |
| ZZ | 50,5 |
| 0805 20 10 | IL | 162,4 |
| MA | 79,5 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 101,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 55,1 |
| EG | 61,9 |
| IL | 84,7 |
| JM | 106,7 |
| MA | 128,4 |
| PK | 38,1 |
| TR | 68,0 |
| ZZ | 77,6 |
| 0805 50 10 | EG | 88,6 |
| IL | 88,6 |
| TR | 71,1 |
| ZZ | 82,8 |
| 0808 10 80 | CA | 95,3 |
| CL | 60,1 |
| CN | 77,1 |
| MK | 24,7 |
| US | 121,2 |
| ZZ | 75,7 |
| 0808 20 50 | CN | 54,7 |
| TR | 84,8 |
| US | 111,6 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 88,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

106,9

JO

94,7

MA

61,7

TN

115,7

TR

105,1

ZZ

96,8

0707 00 05

MA

68,9

TR

142,6

ZZ

105,8

0709 90 70

MA

143,8

TR

162,4

ZZ

153,1

0709 90 80

EG

82,2

ZZ

82,2

0805 10 20

EG

49,8

IL

53,6

MA

51,6

TN

46,6

TR

50,7

ZZ

50,5

0805 20 10

IL

162,4

MA

79,5

TR

62,0

ZZ

101,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

55,1

EG

61,9

IL

84,7

JM

106,7

MA

128,4

PK

38,1

TR

68,0

ZZ

77,6

0805 50 10

EG

88,6

IL

88,6

TR

71,1

ZZ

82,8

0808 10 80

CA

95,3

CL

60,1

CN

77,1

MK

24,7

US

121,2

ZZ

75,7

0808 20 50

CN

54,7

TR

84,8

US

111,6

ZA

102,4

ZZ

88,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 6.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/11

---

KOMISJONI OTSUS,

4. veebruar 2010,

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2007. eelarveaastal rahastatud teatavate Kreeka, Malta, Portugali ja Soome makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 474 all)

(Ainult kreeka-, malta-, portugali-, soome- ja rootsikeelne ja tekst on autentsed)

(2010/62/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artiklit 30 ja artikli 32 lõiget 8,

pärast konsulteerimist põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsustega 2008/396/EÜ (2) ja 2009/87/EÜ (3) on kontrollitud ja heaks kiidetud kõigi 2007. eelarveaastal rahastatud makseasutuste, v.a Kreeka makseasutuse „OPEKEPE”, Itaalia makseasutuse „ARBEA”, Malta makseasutuse „MRAE”, Portugali makseasutuste „IFADAP” ja „IFAP” ning Soome makseasutuse „MAVI” raamatupidamisarvestused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsustega 2008/396/EÜ (2) ja 2009/87/EÜ (3) on kontrollitud ja heaks kiidetud kõigi 2007. eelarveaastal rahastatud makseasutuste, v.a Kreeka makseasutuse „OPEKEPE”, Itaalia makseasutuse „ARBEA”, Malta makseasutuse „MRAE”, Portugali makseasutuste „IFADAP” ja „IFAP” ning Soome makseasutuse „MAVI” raamatupidamisarvestused.

| (2) | Pärast uute andmete esitamist ning lisakontrolli võib komisjon nüüd vastu võtta otsuse Kreeka makseasutuse „OPEKEPE”, Malta makseasutuse „MRAE”, Portugali makseasutuste „IFADAP” ja „IFAP” ning Soome makseasutuse „MAVI” raamatupidamisarvestuse õigsuse, täielikkuse ja täpsuse kohta. |
| --- | --- |

(2)

Pärast uute andmete esitamist ning lisakontrolli võib komisjon nüüd vastu võtta otsuse Kreeka makseasutuse „OPEKEPE”, Malta makseasutuse „MRAE”, Portugali makseasutuste „IFADAP” ja „IFAP” ning Soome makseasutuse „MAVI” raamatupidamisarvestuse õigsuse, täielikkuse ja täpsuse kohta.

| (3) | Komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 885/2006 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (4) artikli 10 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse kohaselt liikmesriikidelt tagasi nõutavad või liikmesriikidele makstavad summad määratakse kindlaks, lahutades asjaomasel eelarveaastal, st 2007. eelarveaastal tehtud vahemaksed samaks aastaks lõike 1 kohaselt kinnitatud kuludest. Need summad tuleb lahutada raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse vastuvõtmisele järgneva teise kuu kuludega seotud vahemaksetest või liita kõnesolevatele vahemaksetele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 885/2006 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (4) artikli 10 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse kohaselt liikmesriikidelt tagasi nõutavad või liikmesriikidele makstavad summad määratakse kindlaks, lahutades asjaomasel eelarveaastal, st 2007. eelarveaastal tehtud vahemaksed samaks aastaks lõike 1 kohaselt kinnitatud kuludest. Need summad tuleb lahutada raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse vastuvõtmisele järgneva teise kuu kuludega seotud vahemaksetest või liita kõnesolevatele vahemaksetele.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 5 kaetakse 50 % eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest asjaomase liikmesriigi poolt ja 50 % ühenduse eelarvest, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu. Kõnealuse määruse artikli 32 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramiste tõttu algatatud tagasinõudmismenetluste seisu kohta. Üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamise kohta seoses tagasinõutavate summadega on sätestatud määruses (EÜ) nr 885/2006. Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud näidistabelid 1 ja 2, mille liikmesriigid peavad 2008. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja ja kaheksa aasta jooksul. See otsus ei mõjuta nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 5 kaetakse 50 % eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest asjaomase liikmesriigi poolt ja 50 % ühenduse eelarvest, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu. Kõnealuse määruse artikli 32 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramiste tõttu algatatud tagasinõudmismenetluste seisu kohta. Üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamise kohta seoses tagasinõutavate summadega on sätestatud määruses (EÜ) nr 885/2006. Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud näidistabelid 1 ja 2, mille liikmesriigid peavad 2008. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja ja kaheksa aasta jooksul. See otsus ei mõjuta nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub riigisisese kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja ettenähtavad kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub riigisisese kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja seega kaetakse need ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.

| (6) | Asjaomaste makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel peab komisjon võtma arvesse asjaomastelt liikmesriikidelt otsuste 2008/396/EÜ ja 2009/87/EÜ põhjal juba kinnipeetud summasid. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomaste makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel peab komisjon võtma arvesse asjaomastelt liikmesriikidelt otsuste 2008/396/EÜ ja 2009/87/EÜ põhjal juba kinnipeetud summasid.

| (7) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõikele 2 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastuvõetavate otsuste kohaldamist, millega ühendus ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega, |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõikele 2 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastuvõetavate otsuste kohaldamist, millega ühendus ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kreeka makseasutuse „OPEKEPE”, Malta makseasutuse „MRAE”, Portugali makseasutuste „IFADAP” ja „IFAP” ning Soome makseasutuse „MAVI” 2007. eelarveaasta raamatupidamisarvestused seoses Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGF) tagatisrahastust rahastatud kuludega on kontrollitud ning heaks kiidetud.

Lisas on sätestatud käesoleva otsuse kohaselt kõnealustelt liikmesriikidelt tagasi nõutavad või neile makstavad summad, sealhulgas need, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõike 5 kohaldamisest.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile, Malta Vabariigile, Portugali Vabariigile ja Soome Vabariigile.

Brüssel, 4. veebruar 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 139, 29.5.2008, lk 33.

2

(3)  ELT L 33, 3.2.2009, lk 38.

3

(4)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 90.

4

---

LISA

MAKSEASUTUSTE RAAMATUPIDAMISASRVESTUSE KONTROLLIMINE JA HEAKSKIITMINE

2007. EELARVEAASTA

LIKKMESRIIGILT TAGASI NÕUTAV VÕI LIIKMESRIIGILE MAKSTAV SUMMA

Märkus: nomenklatuur 2010: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

| LR | | 2007 – Makseasutuse kulud / sihtotstarbelised tulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on | a + b kokku | Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised | Vähendamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 32 (1) | Kokku, sh vähendamised ja peatamised | Liikmesriigile eelarveaastal tehtud maksed | Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa | Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa vastavalt otsusele 2008/396/EÜ | Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa vastavalt otsusele 2009/87/EÜ | Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kontrollitud ja heakskiidetud | otsusest välja jäetud |
| = aastaaruandes esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud | = igakuistes deklaratsioonides esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud kokku |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g | i | i' | j = h – i – i' |
| EL | EUR | 2 377 709 692,71 | 0,00 | 2 377 709 692,71 | –3 777 975,35 | –5 925 969,19 | 2 368 005 748,17 | 2 374 149 976,67 | –6 144 228,50 | 0,00 | 0,00 | –6 144 228,50 |
| MT | EUR | 1 968 874,78 | 0,00 | 1 968 874,78 | –16 690,38 | 0,00 | 1 952 184,40 | 1 953 932,59 | –1 748,19 | 0,00 | 0,00 | –1 748,19 |
| PT | EUR | 718 788 155,94 | 0,00 | 718 788 155,94 | – 283 116,74 | – 210 898,70 | 718 294 140,50 | 717 209 444,82 | 1 084 695,68 | 0,00 | 295 352,51 | 789 343,17 |
| FI | EUR | 579 761 052,62 | 0,00 | 579 761 052,62 | –1 768 694,94 | –17 427,95 | 577 974 929,73 | 577 803 602,60 | 171 327,13 | 0,00 | 0,00 | 171 327,13 |

LR

2007 – Makseasutuse kulud / sihtotstarbelised tulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on

a + b kokku

Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised

Vähendamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 32 (1)

Kokku, sh vähendamised ja peatamised

Liikmesriigile eelarveaastal tehtud maksed

Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa

Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa vastavalt otsusele 2008/396/EÜ

Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa vastavalt otsusele 2009/87/EÜ

Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (2)

kontrollitud ja heakskiidetud

otsusest välja jäetud

= aastaaruandes esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud

= igakuistes deklaratsioonides esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud kokku

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

i

i'

j = h – i – i'

EL

EUR

2 377 709 692,71

0,00

2 377 709 692,71

–3 777 975,35

–5 925 969,19

2 368 005 748,17

2 374 149 976,67

–6 144 228,50

0,00

0,00

–6 144 228,50

MT

EUR

1 968 874,78

0,00

1 968 874,78

–16 690,38

0,00

1 952 184,40

1 953 932,59

–1 748,19

0,00

0,00

–1 748,19

PT

EUR

718 788 155,94

0,00

718 788 155,94

– 283 116,74

– 210 898,70

718 294 140,50

717 209 444,82

1 084 695,68

0,00

295 352,51

789 343,17

FI

EUR

579 761 052,62

0,00

579 761 052,62

–1 768 694,94

–17 427,95

577 974 929,73

577 803 602,60

171 327,13

0,00

0,00

171 327,13

| LR | | Kulud (3) | Sihtotstarbeline tulu (3) | Suhkrufond | Artikkel 32 (= e) | Kokku (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulud (4) | Sihtotstarbeline tulu (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| i | j | k | l | m | n = i + j + k + l + m |
| EL | EUR | – 218 259,31 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –5 925 969,19 | –6 144 228,50 |
| MT | EUR | –1 682,32 | –65,87 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –1 748,19 |
| PT | EUR | 1 000 241,87 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 210 898,70 | 789 343,17 |
| FI | EUR | 189 819,66 | –1 064,58 | 0,00 | 0,00 | –17 427,95 | 171 327,13 |

LR

Kulud (3)

Sihtotstarbeline tulu (3)

Suhkrufond

Artikkel 32 (= e)

Kokku (= h)

Kulud (4)

Sihtotstarbeline tulu (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

i

j

k

l

m

n = i + j + k + l + m

EL

EUR

– 218 259,31

0,00

0,00

0,00

–5 925 969,19

–6 144 228,50

MT

EUR

–1 682,32

–65,87

0,00

0,00

0,00

–1 748,19

PT

EUR

1 000 241,87

0,00

0,00

0,00

– 210 898,70

789 343,17

FI

EUR

189 819,66

–1 064,58

0,00

0,00

–17 427,95

171 327,13

---

(1)  Vähendamisi ja peatamisi on arvestatud maksesüsteemis, millele lisanduvad 2008. aasta augustis, septembris ja oktoobris ettenähtud tähtaegadest kinni pidamata jätmisest tulenevad korrektsioonid.

(2)  Liikmesriigilt tagasi nõutavate või liikmesriigile makstavate summade arvutamisel on arvestatud aastase kontrollitud ja kinnitatud kuludeklaratsiooni kogusummat (veerg a) või käesolevast otsusest eraldatud igakuiste kuludeklaratsioonide kogusummat (veerg b). Kohaldatav vahetuskurss: komisjoni määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 7 lõige 2.

(3)  Kui sihtotstarbeliste tulude osa oleks liikmesriigi kasuks, tuleb see deklareerida 05 07 01 06 kohaselt.

(4)  Kui suhkrufondi sihtotstarbeliste tulude osa oleks liikmesriigi kasuks, tuleb see deklareerida 05 02 16 02 kohaselt.

Märkus: nomenklatuur 2010: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

---

| 6.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/14

---

KOMISJONI OTSUS,

4. veebruar 2010,

millega pikendatakse otsuse 2006/210/EÜ kehtivust

(2010/63/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2006/210/EÜ (1) loodud kõrgetasemeline liikmesriikide õigusloomeekspertide rühm (edaspidi „rühm”) on liikmesriikide parema õigusliku reguleerimise valdkonna ekspertide nõustamisrühm. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2006/210/EÜ (1) loodud kõrgetasemeline liikmesriikide õigusloomeekspertide rühm (edaspidi „rühm”) on liikmesriikide parema õigusliku reguleerimise valdkonna ekspertide nõustamisrühm.

| (2) | Komisjoni president on märkinud, et parem õiguslik reguleerimine jääb komisjoni poliitilise tegevuskava (2) tähtsaks osaks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni president on märkinud, et parem õiguslik reguleerimine jääb komisjoni poliitilise tegevuskava (2) tähtsaks osaks.

| (3) | Foorum parema õigusliku reguleerimise küsimuste arutamiseks ja parema õigusliku reguleerimise küsimuste alase koostöö edendamine liikmesriikide vahel mängivad olulist rolli nimetatud tegevuskava täitmises. |
| --- | --- |

(3)

Foorum parema õigusliku reguleerimise küsimuste arutamiseks ja parema õigusliku reguleerimise küsimuste alase koostöö edendamine liikmesriikide vahel mängivad olulist rolli nimetatud tegevuskava täitmises.

| (4) | Seepärast tuleks rühma volitusi pikendada kolme aasta võrra. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks rühma volitusi pikendada kolme aasta võrra.

| (5) | Otsust 2006/210/EÜ tuleks vastavalt täiendada. |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2006/210/EÜ tuleks vastavalt täiendada.

| (6) | Selleks et rühmal oleks võimalik tööd jätkata, peaks käesolev otsus jõustuma 1. jaanuarist 2010, |
| --- | --- |

(6)

Selleks et rühmal oleks võimalik tööd jätkata, peaks käesolev otsus jõustuma 1. jaanuarist 2010,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2006/210/EÜ artikli 6 teine lause asendatakse järgmisega:

„Seda kohaldatakse 31. detsembrini 2012.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2010.

Brüssel, 4. veebruar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 76, 15.3.2006, lk 3.

1

(2)  15. septembril 2009 Euroopa Parlamendi liikmetele esitatud dokument „Poliitilised suunised järgmisele komisjonile”.

2

---

| 6.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/15

---

KOMISJONI OTSUS,

5. veebruar 2010,

teatavate kolmandate riikide pädevate asutuste adekvaatsuse kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 590 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/64/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/43/EÜ, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit ning millega muudetakse nõukogu direktiive 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 84/253/EMÜ, (1) eriti selle artikli 47 lõike 3 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 kohaselt võivad liikmesriikide pädevad asutused lubada anda kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevad auditeerimise töödokumendid või muud dokumendid üle kolmanda riigi pädevatele asutustele üksnes juhul, kui komisjon on tunnistanud kõnealused asutused adekvaatseks ning kui kõnesolevad asutused ja asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teevad vastastikust koostööd. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 kohaselt võivad liikmesriikide pädevad asutused lubada anda kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevad auditeerimise töödokumendid või muud dokumendid üle kolmanda riigi pädevatele asutustele üksnes juhul, kui komisjon on tunnistanud kõnealused asutused adekvaatseks ning kui kõnesolevad asutused ja asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused teevad vastastikust koostööd.

| (2) | Kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevate auditeerimise töödokumentide või muude asjakohaste dokumentide üleandmine kolmanda riigi pädevatele asutustele on avaliku huvi seisukohalt oluline ja on seotud sõltumatu avaliku järelevalve teostamisega. Sellest tulenevalt peaksid liikmesriikide pädevad asutused kõnealused dokumendid üle andma üksnes sel eesmärgil, et asjaomase kolmanda riigi pädevad asutused saaksid täita oma ülesandeid seoses audiitorite ja audiitorettevõtete avaliku järelevalve, nende kvaliteedi välise tagamise ning nende uurimisega. |
| --- | --- |

(2)

Kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevate auditeerimise töödokumentide või muude asjakohaste dokumentide üleandmine kolmanda riigi pädevatele asutustele on avaliku huvi seisukohalt oluline ja on seotud sõltumatu avaliku järelevalve teostamisega. Sellest tulenevalt peaksid liikmesriikide pädevad asutused kõnealused dokumendid üle andma üksnes sel eesmärgil, et asjaomase kolmanda riigi pädevad asutused saaksid täita oma ülesandeid seoses audiitorite ja audiitorettevõtete avaliku järelevalve, nende kvaliteedi välise tagamise ning nende uurimisega.

| (3) | Kõnealuse direktiivi alusel teostatava isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (2). Seega, kui kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevate auditeerimise töödokumentide või muude dokumentide üleandmisega kolmandate riikide pädevatele asutustele kaasneb isikuandmete avalikustamine, tuleks avalikustamisel alati järgida direktiivi 95/46/EÜ sätteid. Liikmesriigid peaksid tagama, et kolmandate riikide pädevad asutused omakorda ei avalikustaks isikuandmeid ilma asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste eelneva nõusolekuta. Käesoleva otsuse suhtes on konsulteeritud Euroopa andmekaitseinspektoriga. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse direktiivi alusel teostatava isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (2). Seega, kui kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevate auditeerimise töödokumentide või muude dokumentide üleandmisega kolmandate riikide pädevatele asutustele kaasneb isikuandmete avalikustamine, tuleks avalikustamisel alati järgida direktiivi 95/46/EÜ sätteid. Liikmesriigid peaksid tagama, et kolmandate riikide pädevad asutused omakorda ei avalikustaks isikuandmeid ilma asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste eelneva nõusolekuta. Käesoleva otsuse suhtes on konsulteeritud Euroopa andmekaitseinspektoriga.

| (4) | Kolmanda riigi pädevate asutuste adekvaatsuse hindamisel tuleks lähtuda direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 36 sätestatud koostöönõuetest või põhiolemuselt samaväärsetest tegevuslikest tulemustest. Eelkõige tuleks asjaomase kolmanda riigi pädevate asutuste adekvaatsuse hindamisel võtta arvesse nende pädevust, ametisaladuse lekitamise vastaseid kaitsemeetmeid, nende rakendatavaid konfidentsiaalsuse eeskirju ning õigusnormidest tulenevat võimalust teha koostööd liikmesriikide pädevate asutustega. |
| --- | --- |

(4)

Kolmanda riigi pädevate asutuste adekvaatsuse hindamisel tuleks lähtuda direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 36 sätestatud koostöönõuetest või põhiolemuselt samaväärsetest tegevuslikest tulemustest. Eelkõige tuleks asjaomase kolmanda riigi pädevate asutuste adekvaatsuse hindamisel võtta arvesse nende pädevust, ametisaladuse lekitamise vastaseid kaitsemeetmeid, nende rakendatavaid konfidentsiaalsuse eeskirju ning õigusnormidest tulenevat võimalust teha koostööd liikmesriikide pädevate asutustega.

| (5) | Kuna audiitorite ja audiitorettevõtete suhtes, kes tegutsevad ühenduse äriühingutes, mille väärtpaberid on noteeritud Kanada, Jaapani või Šveitsi turul või mis kuuluvad kõnealustes riikides konsolideeritud aruannet esitava kontserni koosseisu, kohaldatakse kõnealuste riikide seadusi, tuleks otsustada, kas liikmesriikide pädevad asutused võivad anda kõnesolevate riikide pädevatele asutustele üle auditeerimise töödokumente või muid kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevaid dokumente üksnes sel eesmärgil, et kõnealused asutused saaksid täita oma ülesandeid seoses audiitorite ja audiitorettevõtete avaliku järelevalve, nende kvaliteedi välise tagamise ning nende uurimisega. |
| --- | --- |

(5)

Kuna audiitorite ja audiitorettevõtete suhtes, kes tegutsevad ühenduse äriühingutes, mille väärtpaberid on noteeritud Kanada, Jaapani või Šveitsi turul või mis kuuluvad kõnealustes riikides konsolideeritud aruannet esitava kontserni koosseisu, kohaldatakse kõnealuste riikide seadusi, tuleks otsustada, kas liikmesriikide pädevad asutused võivad anda kõnesolevate riikide pädevatele asutustele üle auditeerimise töödokumente või muid kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevaid dokumente üksnes sel eesmärgil, et kõnealused asutused saaksid täita oma ülesandeid seoses audiitorite ja audiitorettevõtete avaliku järelevalve, nende kvaliteedi välise tagamise ning nende uurimisega.

| (6) | Kanada, Jaapani ja Šveitsi pädevate asutuste adekvaatsust direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 tähenduses on hinnatud. Otsused kõnealuste asutuste adekvaatsuse kohta tuleks teha kõnesoleva hindamise alusel. |
| --- | --- |

(6)

Kanada, Jaapani ja Šveitsi pädevate asutuste adekvaatsust direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 tähenduses on hinnatud. Otsused kõnealuste asutuste adekvaatsuse kohta tuleks teha kõnesoleva hindamise alusel.

| (7) | Kanada avaliku sektori aruandluse nõukogu (Canadian Public Accountability Board) on pädev teostama avalikku järelevalvet audiitorite ja audiitorettevõtete üle, väliselt tagama nende kvaliteedi ja neid uurima. Ta rakendab piisavaid kaitsemeetmeid ning keelab oma praegustel ja endistel töötajatel avalikustada konfidentsiaalset teavet mis tahes kolmandale isikule või asutusele ja karistab sellise avalikustamise eest. Kõnealune asutus kasutaks üleantud auditeerimisalaseid töödokumente või muid kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevaid dokumente üksnes audiitorite ja audiitorettevõtete avalikuks järelevalveks, nende kvaliteedi väliseks tagamiseks ning nende uurimiseks. Vastavalt Kanada õigusnormidele võib ta anda Kanada audiitorite või audiitorettevõtete käes olevad auditeerimise töödokumendid või muud dokumendid üle mis tahes liikmesriigi pädevatele asutustele. Sellest lähtuvalt tuleks Kanada avaliku sektori aruandluse nõukogu tunnistada adekvaatseks direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 kohaldamisel. |
| --- | --- |

(7)

Kanada avaliku sektori aruandluse nõukogu (Canadian Public Accountability Board) on pädev teostama avalikku järelevalvet audiitorite ja audiitorettevõtete üle, väliselt tagama nende kvaliteedi ja neid uurima. Ta rakendab piisavaid kaitsemeetmeid ning keelab oma praegustel ja endistel töötajatel avalikustada konfidentsiaalset teavet mis tahes kolmandale isikule või asutusele ja karistab sellise avalikustamise eest. Kõnealune asutus kasutaks üleantud auditeerimisalaseid töödokumente või muid kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevaid dokumente üksnes audiitorite ja audiitorettevõtete avalikuks järelevalveks, nende kvaliteedi väliseks tagamiseks ning nende uurimiseks. Vastavalt Kanada õigusnormidele võib ta anda Kanada audiitorite või audiitorettevõtete käes olevad auditeerimise töödokumendid või muud dokumendid üle mis tahes liikmesriigi pädevatele asutustele. Sellest lähtuvalt tuleks Kanada avaliku sektori aruandluse nõukogu tunnistada adekvaatseks direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 kohaldamisel.

| (8) | Jaapani finantsteenuste agentuur (Financial Services Agency of Japan) ning sertifitseeritud audiitorite ja auditeerimise järelevalve nõukogu (Certified Public Accountants and Auditing Oversight Board) kui eespool nimetatud agentuuri allasutus on pädevad teostama avalikku järelevalvet audiitorite ja audiitorettevõtete üle, väliselt tagama nende kvaliteedi ja neid uurima. Käesolev otsus peaks hõlmama finantsteenuste agentuuri pädevust üksnes niivõrd, kuivõrd see on seotud audiitorite ja audiitorettevõtete uurimisega. Jaapani finantsteenuste agentuur ja Jaapani sertifitseeritud audiitorite ja auditeerimise järelevalve nõukogu rakendavad piisavaid kaitsemeetmeid ning keelavad oma praegustel ja endistel töötajatel avalikustada konfidentsiaalset teavet mis tahes kolmandale isikule või asutusele ja karistavad sellise avalikustamise eest ning kasutaksid üleantud auditeerimise töödokumente või muid kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevaid dokumente üksnes audiitorite ja audiitorettevõtete avalikuks järelevalveks, nende kvaliteedi väliseks tagamiseks ning nende uurimiseks. Vastavalt Jaapani õigusnormidele võivad nad anda Jaapani audiitorite või audiitorettevõtete käes olevad auditeerimise töödokumendid või muud dokumendid üle mis tahes liikmesriigi pädevatele asutustele. Sellest lähtuvalt tuleks Jaapani finantsteenuste agentuur ja Jaapani sertifitseeritud audiitorite ja auditeerimise järelevalve nõukogu tunnistada adekvaatseteks direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 kohaldamisel. |
| --- | --- |

(8)

Jaapani finantsteenuste agentuur (Financial Services Agency of Japan) ning sertifitseeritud audiitorite ja auditeerimise järelevalve nõukogu (Certified Public Accountants and Auditing Oversight Board) kui eespool nimetatud agentuuri allasutus on pädevad teostama avalikku järelevalvet audiitorite ja audiitorettevõtete üle, väliselt tagama nende kvaliteedi ja neid uurima. Käesolev otsus peaks hõlmama finantsteenuste agentuuri pädevust üksnes niivõrd, kuivõrd see on seotud audiitorite ja audiitorettevõtete uurimisega. Jaapani finantsteenuste agentuur ja Jaapani sertifitseeritud audiitorite ja auditeerimise järelevalve nõukogu rakendavad piisavaid kaitsemeetmeid ning keelavad oma praegustel ja endistel töötajatel avalikustada konfidentsiaalset teavet mis tahes kolmandale isikule või asutusele ja karistavad sellise avalikustamise eest ning kasutaksid üleantud auditeerimise töödokumente või muid kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevaid dokumente üksnes audiitorite ja audiitorettevõtete avalikuks järelevalveks, nende kvaliteedi väliseks tagamiseks ning nende uurimiseks. Vastavalt Jaapani õigusnormidele võivad nad anda Jaapani audiitorite või audiitorettevõtete käes olevad auditeerimise töödokumendid või muud dokumendid üle mis tahes liikmesriigi pädevatele asutustele. Sellest lähtuvalt tuleks Jaapani finantsteenuste agentuur ja Jaapani sertifitseeritud audiitorite ja auditeerimise järelevalve nõukogu tunnistada adekvaatseteks direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 kohaldamisel.

| (9) | Šveitsi föderaalne auditeerimise järelevalveasutus (The Federal Audit Oversight Authority of Switzerland) on pädev teostama avalikku järelevalvet audiitorite ja audiitorettevõtete üle, väliselt tagama nende kvaliteedi ja neid uurima. Ta rakendab piisavaid kaitsemeetmeid ning keelab oma praegustel ja endistel töötajatel avalikustada konfidentsiaalset teavet mis tahes kolmandale isikule või asutusele ja karistab sellise avalikustamise eest. Kõnealune asutus kasutaks üleantud auditeerimisalaseid töödokumente või muid kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevaid dokumente üksnes audiitorite ja audiitorettevõtete avalikuks järelevalveks, nende kvaliteedi väliseks tagamiseks ning nende uurimiseks. Vastavalt Šveitsi õigusnormidele võib ta anda Šveitsi audiitorite või audiitorettevõtete käes olevad auditeerimise töödokumendid või muud dokumendid üle mis tahes liikmesriigi pädevatele asutustele. Sellest lähtuvalt tuleks Šveitsi föderaalne auditeerimise järelevalveasutus tunnistada adekvaatseteks direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 kohaldamisel. |
| --- | --- |

(9)

Šveitsi föderaalne auditeerimise järelevalveasutus (The Federal Audit Oversight Authority of Switzerland) on pädev teostama avalikku järelevalvet audiitorite ja audiitorettevõtete üle, väliselt tagama nende kvaliteedi ja neid uurima. Ta rakendab piisavaid kaitsemeetmeid ning keelab oma praegustel ja endistel töötajatel avalikustada konfidentsiaalset teavet mis tahes kolmandale isikule või asutusele ja karistab sellise avalikustamise eest. Kõnealune asutus kasutaks üleantud auditeerimisalaseid töödokumente või muid kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevaid dokumente üksnes audiitorite ja audiitorettevõtete avalikuks järelevalveks, nende kvaliteedi väliseks tagamiseks ning nende uurimiseks. Vastavalt Šveitsi õigusnormidele võib ta anda Šveitsi audiitorite või audiitorettevõtete käes olevad auditeerimise töödokumendid või muud dokumendid üle mis tahes liikmesriigi pädevatele asutustele. Sellest lähtuvalt tuleks Šveitsi föderaalne auditeerimise järelevalveasutus tunnistada adekvaatseteks direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 kohaldamisel.

| (10) | Auditeerimise töödokumentide üleandmine peaks hõlmama käesoleva otsuse alusel adekvaatseks tunnistatud asutustele juurdepääsu võimaldamist kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevate auditeerimise töödokumentidele või muudele dokumentidele või nende üleandmist liikmesriikide pädevate asutuste eelneval nõusolekul ning kõnealustele adekvaatsetele asutustele juurdepääsu võimaldamist sellistele dokumentidele või nende üleandmist liikmesriikide pädevate asutuste poolt. Sellest tulenevalt ei tohiks kohustuslikku auditit läbiviivatel audiitoritel ja audiitorettevõtetel olla õigust võimaldada kõnealustele asutustele juurdepääsu auditeerimise töödokumentidele või muudele kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevatele dokumentidele ega anda üle nimetatud dokumente muudel tingimustel (näiteks kohustuslikku auditit läbiviiva audiitori, audiitorettevõtte või klientettevõtja nõusolekul) kui nendel, mis on sätestatud käesolevas otsuses ja direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 47. |
| --- | --- |

(10)

Auditeerimise töödokumentide üleandmine peaks hõlmama käesoleva otsuse alusel adekvaatseks tunnistatud asutustele juurdepääsu võimaldamist kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevate auditeerimise töödokumentidele või muudele dokumentidele või nende üleandmist liikmesriikide pädevate asutuste eelneval nõusolekul ning kõnealustele adekvaatsetele asutustele juurdepääsu võimaldamist sellistele dokumentidele või nende üleandmist liikmesriikide pädevate asutuste poolt. Sellest tulenevalt ei tohiks kohustuslikku auditit läbiviivatel audiitoritel ja audiitorettevõtetel olla õigust võimaldada kõnealustele asutustele juurdepääsu auditeerimise töödokumentidele või muudele kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevatele dokumentidele ega anda üle nimetatud dokumente muudel tingimustel (näiteks kohustuslikku auditit läbiviiva audiitori, audiitorettevõtte või klientettevõtja nõusolekul) kui nendel, mis on sätestatud käesolevas otsuses ja direktiivi 2006/43/EÜ artiklis 47.

| (11) | Käesolev otsus ei tohiks piirata sellise koostöökorra kohaldamist, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ) (3) artikli 25 lõikes 4. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus ei tohiks piirata sellise koostöökorra kohaldamist, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ) (3) artikli 25 lõikes 4.

| (12) | Kuna käesolev otsus tehakse üleminekuperioodil, mis on antud teatavatele kolmandate riikide audiitoritele ja audiitorettevõtetele komisjoni 29. juuli 2008. aasta otsusega 2008/627/EÜ, mis käsitleb teatavate kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste auditeerimistegevuse üleminekuaega, (4) ei tohiks käesolev otsus piirata samaväärsust käsitlevaid lõplikke otsuseid, mille komisjon võib vastu võtta direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 alusel. |
| --- | --- |

(12)

Kuna käesolev otsus tehakse üleminekuperioodil, mis on antud teatavatele kolmandate riikide audiitoritele ja audiitorettevõtetele komisjoni 29. juuli 2008. aasta otsusega 2008/627/EÜ, mis käsitleb teatavate kolmandate riikide audiitorite ja auditeerivate üksuste auditeerimistegevuse üleminekuaega, (4) ei tohiks käesolev otsus piirata samaväärsust käsitlevaid lõplikke otsuseid, mille komisjon võib vastu võtta direktiivi 2006/43/EÜ artikli 46 alusel.

| (13) | Käesoleva otsuse eesmärk on toetada tõhusat koostööd liikmesriikide ning Kanada, Jaapani ja Šveitsi pädevate asutuste vahel, et võimaldada neil täita oma ülesandeid seoses avaliku järelevalve, välise kvaliteeditagamise ja uurimisega ning kaitsta samal ajal asjaomaste osapoolte õigusi. Liikmesriigid peavad komisjonile teatama kõnealuste asutuste koostöö korra, et komisjon saaks hinnata, kas koostöö vastab direktiivi 2006/43/EÜ artiklile 47. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsuse eesmärk on toetada tõhusat koostööd liikmesriikide ning Kanada, Jaapani ja Šveitsi pädevate asutuste vahel, et võimaldada neil täita oma ülesandeid seoses avaliku järelevalve, välise kvaliteeditagamise ja uurimisega ning kaitsta samal ajal asjaomaste osapoolte õigusi. Liikmesriigid peavad komisjonile teatama kõnealuste asutuste koostöö korra, et komisjon saaks hinnata, kas koostöö vastab direktiivi 2006/43/EÜ artiklile 47.

| (14) | Kanada, Jaapani ja Šveitsiga auditeerimise järelevalve alal tehtava koostöö lõppeesmärk on saavutada olukord, kus vastastikku usaldatakse üksteise järelevalvesüsteeme ja auditeerimise töödokumente antakse üle erandjuhul. Vastastikune usaldus põhineks ühenduse ja kõnealuste riikide audiitorjärelevalvesüsteemide samaväärsusel. |
| --- | --- |

(14)

Kanada, Jaapani ja Šveitsiga auditeerimise järelevalve alal tehtava koostöö lõppeesmärk on saavutada olukord, kus vastastikku usaldatakse üksteise järelevalvesüsteeme ja auditeerimise töödokumente antakse üle erandjuhul. Vastastikune usaldus põhineks ühenduse ja kõnealuste riikide audiitorjärelevalvesüsteemide samaväärsusel.

| (15) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/43/EÜ artikli 48 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/43/EÜ artikli 48 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 1 kohaldamisel käsitatakse adekvaatsena järgmisi kolmandate riikide pädevaid asutusi:

| 1) | The Canadian Public Accountability Board – Kanada avaliku sektori aruandluse nõukogu; |
| --- | --- |

1)

The Canadian Public Accountability Board – Kanada avaliku sektori aruandluse nõukogu;

| 2) | The Financial Services Agency of Japan – Jaapani finantsteenuste agentuur; |
| --- | --- |

2)

The Financial Services Agency of Japan – Jaapani finantsteenuste agentuur;

| 3) | The Certified Public Accountants and Auditing Oversight Board of Japan – Jaapani sertifitseeritud audiitorite ja auditeerimise järelevalve nõukogu; |
| --- | --- |

3)

The Certified Public Accountants and Auditing Oversight Board of Japan – Jaapani sertifitseeritud audiitorite ja auditeerimise järelevalve nõukogu;

| 4) | The Federal Audit Oversight Authority of Switzerland – Šveitsi föderaalne auditeerimise järelevalveasutus. |
| --- | --- |

4)

The Federal Audit Oversight Authority of Switzerland – Šveitsi föderaalne auditeerimise järelevalveasutus.

Artikkel 2

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2006/43/EÜ artikli 47 lõike 4 kohaldamist, on kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevate auditeerimise töödokumentide või muude dokumentide üleandmiseks vaja kas asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse eelnevat heakskiitu või et kõnealused dokumendid annab üle asjaomase liikmesriigi pädev asutus.

2.   Kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevate auditeerimise töödokumentide või muude dokumentide üleandmise ainus eesmärk on avalik järelevalve audiitorite ja audiitorettevõtete üle, nende kvaliteedi väline tagamine või nende uurimine.

3.   Kui auditeerimise töödokumendid või muud kohustuslikku auditit läbiviivate audiitorite või audiitorettevõtete käes olevad dokumendid on üksnes sellise kohustuslikku auditit läbiviiva audiitori või audiitorettevõtte käes, kes on registreeritud mõnes muus liikmesriigis kui kontserni audiitor, mille registreerimisliikmesriigi pädev asutus on saanud dokumentide üleandmise taotluse artiklis 1 osutatud asutuselt, antakse kõnealused dokumendid üle asjaomase kolmanda riigi pädevale asutusele ainult juhul, kui esimese liikmesriigi pädev asutus on väljendanud selgesõnalist nõusolekut üleandmise suhtes.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 5. veebruar 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  ELT L 157, 9.6.2006, lk 87.

1

(2)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

2

(3)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

3

(4)  ELT L 202, 31.7.2008, lk 70.

4

---

| 6.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/18 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/18

---

KOMISJONI OTSUS,

5. veebruar 2010,

millega muudetakse otsust 2005/880/EÜ, millega lubatakse Madalmaade taotletud erand nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest rakendamisel

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 606 all)

(Ainult hollandikeelne tekst on autentne)

(2010/65/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest, (1) eriti selle III lisa punkti 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kui sõnniku kogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, nagu käesoleval juhul on näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. Komisjon võttis 8. detsembril 2005 vastu otsuse 2005/880/EÜ, (2) millega lubas Madalmaadel kasutada põllumajandusettevõtetes, kus on üle 70 % rohumaad, 250 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas. |
| --- | --- |

(1)

Kui sõnniku kogus, mida liikmesriik kavatseb igal aastal hektari kohta maale laotada, erineb direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja alapunktis a osutatust, peab see kogus olema selline, mis ei piira kõnealuse direktiivi artiklis 1 osutatud eesmärkide saavutamist, ning seda tuleb põhjendada objektiivsete kriteeriumide abil, nagu käesoleval juhul on näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. Komisjon võttis 8. detsembril 2005 vastu otsuse 2005/880/EÜ, (2) millega lubas Madalmaadel kasutada põllumajandusettevõtetes, kus on üle 70 % rohumaad, 250 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas.

| (2) | Sellega tehtud erandi alla kuulus Madalmaades ligikaudu 25 000 põllumajandusettevõtet ja 900 000 hektarit maad ning seda kohaldati 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2009. Erandi tegemise põhjused olid järgmised:






  a) | Madalmaade õigusaktid, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, sisaldavad nii lämmastiku kui ka fosfaadi kasutamisnorme ning fosfaatide kasutamisnormide eesmärgiks on jõuda 2015. aastaks fosfaatväetiste tasakaalustatud kasutamiseni; |
| --- | --- | --- |

(2)

Sellega tehtud erandi alla kuulus Madalmaades ligikaudu 25 000 põllumajandusettevõtet ja 900 000 hektarit maad ning seda kohaldati 1. jaanuarist 2006 kuni 31. detsembrini 2009. Erandi tegemise põhjused olid järgmised:

a)

Madalmaade õigusaktid, millega rakendatakse direktiivi 91/676/EMÜ, sisaldavad nii lämmastiku kui ka fosfaadi kasutamisnorme ning fosfaatide kasutamisnormide eesmärgiks on jõuda 2015. aastaks fosfaatväetiste tasakaalustatud kasutamiseni;

| b) | Madalmaad on käsitlenud sõnnikust ja mineraalväetisest tulenevate toitainete ülekülluse teemat mitmete poliitiliste vahendite abil ning aastatel 1992–2002 vähenes veiste, sigade ning lammaste ja kitsede arvukus vastavalt 17 %, 14 % ja 21 %. Aastatel 1985–2002 vähenes lämmastiku osa sõnnikus 29 % ning fosfori osa 34 %. Aastatel 1992–2002 vähenes lämmastiku liigne osa 25 % ning fosfori liigne osa 37 %; |
| --- | --- |

b)

Madalmaad on käsitlenud sõnnikust ja mineraalväetisest tulenevate toitainete ülekülluse teemat mitmete poliitiliste vahendite abil ning aastatel 1992–2002 vähenes veiste, sigade ning lammaste ja kitsede arvukus vastavalt 17 %, 14 % ja 21 %. Aastatel 1985–2002 vähenes lämmastiku osa sõnnikus 29 % ning fosfori osa 34 %. Aastatel 1992–2002 vähenes lämmastiku liigne osa 25 % ning fosfori liigne osa 37 %;

| c) | kättesaadavad vee kvaliteedi näitajad viitasid põhjavee nitraadisisalduse ning pinnavee toitainesisalduse (k.a fosfor) vähenemisele; |
| --- | --- |

c)

kättesaadavad vee kvaliteedi näitajad viitasid põhjavee nitraadisisalduse ning pinnavee toitainesisalduse (k.a fosfor) vähenemisele;

| d) | Madalmaade teatises esitatud teaduslikest ja tehnilistest materjalidest oli näha, et pakutud kogus 250 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, kus on üle 70 % rohumaad, on võrreldav vee lämmastikutasemega 11,3 mg/l N (vastab 50 mg/l NO3) ükskõik millise pinnasetüübi puhul ning fosfori nullilähedase liigse osaga optimaalse haldamise tingimustel; |
| --- | --- |

d)

Madalmaade teatises esitatud teaduslikest ja tehnilistest materjalidest oli näha, et pakutud kogus 250 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, kus on üle 70 % rohumaad, on võrreldav vee lämmastikutasemega 11,3 mg/l N (vastab 50 mg/l NO3) ükskõik millise pinnasetüübi puhul ning fosfori nullilähedase liigse osaga optimaalse haldamise tingimustel;

| e) | esitatud teaduslikest ja tehnilistest materjalidest oli näha, et pakutud kogus 250 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, kus on üle 70 % rohumaad, oli põhjendatud objektiivsete kriteeriumide abil, nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid. |
| --- | --- |

e)

esitatud teaduslikest ja tehnilistest materjalidest oli näha, et pakutud kogus 250 kg loomasõnnikupõhist lämmastikku hektari kohta aastas põllumajandusettevõtetes, kus on üle 70 % rohumaad, oli põhjendatud objektiivsete kriteeriumide abil, nagu näiteks pikad kasvuperioodid ja suure lämmastikuvajadusega põllukultuurid.

| (3) | Seetõttu leidis komisjon, et Madalmaade taotletud kogus ei piira direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui arvestatakse teatavate rangete tingimustega. Need tingimused hõlmasid väetamiskava väljatöötamist igale põllumajandusettevõttele, väetamismeetodite dokumenteerimist väetamisarvestuse abil, regulaarseid mullaanalüüse, rohukatet talvel pärast maisikasvatust, rohumaa kündmist käsitlevaid erisätteid, sõnniku laotamist alles pärast rohumaa kündi ning väetamise kohandamist vastavalt liblikõieliste taimede panusele. Nende sätete eesmärk oli tagada põllukultuuride vajadustele vastav väetamine, mille puhul vähendatakse ja hoitakse ära lämmastiku kadusid vette. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu leidis komisjon, et Madalmaade taotletud kogus ei piira direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui arvestatakse teatavate rangete tingimustega. Need tingimused hõlmasid väetamiskava väljatöötamist igale põllumajandusettevõttele, väetamismeetodite dokumenteerimist väetamisarvestuse abil, regulaarseid mullaanalüüse, rohukatet talvel pärast maisikasvatust, rohumaa kündmist käsitlevaid erisätteid, sõnniku laotamist alles pärast rohumaa kündi ning väetamise kohandamist vastavalt liblikõieliste taimede panusele. Nende sätete eesmärk oli tagada põllukultuuride vajadustele vastav väetamine, mille puhul vähendatakse ja hoitakse ära lämmastiku kadusid vette.

| (4) | Et otsusega 2005/880/EÜ aastateks 2006–2009 antud erandi kohaldamine ei viiks tootmise intensiivistumiseni, tehti pädevatele ametiasutustele kohustuseks tagada, et nii lämmastiku kui ka fosfori suhtes ei ületaks sõnnikutoodang 2002. aasta taset vastavalt Madalmaade kolmandale riiklikule tegevuskavale. |
| --- | --- |

(4)

Et otsusega 2005/880/EÜ aastateks 2006–2009 antud erandi kohaldamine ei viiks tootmise intensiivistumiseni, tehti pädevatele ametiasutustele kohustuseks tagada, et nii lämmastiku kui ka fosfori suhtes ei ületaks sõnnikutoodang 2002. aasta taset vastavalt Madalmaade kolmandale riiklikule tegevuskavale.

| (5) | Madalmaad on õigeaegselt edastanud otsuse 2005/880/EÜ artiklis 8 ja artiklis 10 osutatud kaardid ja aruanded. |
| --- | --- |

(5)

Madalmaad on õigeaegselt edastanud otsuse 2005/880/EÜ artiklis 8 ja artiklis 10 osutatud kaardid ja aruanded.

| (6) | 14. juulil 2009 esitasid Madalmaad komisjonile taotluse erandi kehtivusaja pikendamiseks. Taotluses osutati üksikasjalikule põhjendusele ja neljanda nitraate käsitleva tegevuskava (2010–2013) heakskiitmisele Madalmaade Esindajatekojas. Kõnealuses neljandas tegevuskavas viidatakse (märkimisväärsele) edule, mida on saavutatud kooskõlas aastate 2006–2009 erandis sätestatud tingimustega ning silmas pidades edaspidiseid ülesandeid. See tegevuskava on jätkuks kolmandale tegevuskavale ja sisaldab tugevdatud meetmeid, sealhulgas rangemaid norme lämmastiku kasutamisel liivaste muldade puhul, rangemaid fosfori kasutamise norme, mis põhinevad mulla fosforisisaldusel ja pikematel väetise kasutamise keeluaegadel (3). Kõnealuste õiguslike meetmete eesmärk on toitainete ülekülluse edasine vähendamine ja vee kvaliteedi parandamine, kasutades selleks vajaduse korral tugevdatud meetmeid pärast aastaid 2010–2013. |
| --- | --- |

(6)

14. juulil 2009 esitasid Madalmaad komisjonile taotluse erandi kehtivusaja pikendamiseks. Taotluses osutati üksikasjalikule põhjendusele ja neljanda nitraate käsitleva tegevuskava (2010–2013) heakskiitmisele Madalmaade Esindajatekojas. Kõnealuses neljandas tegevuskavas viidatakse (märkimisväärsele) edule, mida on saavutatud kooskõlas aastate 2006–2009 erandis sätestatud tingimustega ning silmas pidades edaspidiseid ülesandeid. See tegevuskava on jätkuks kolmandale tegevuskavale ja sisaldab tugevdatud meetmeid, sealhulgas rangemaid norme lämmastiku kasutamisel liivaste muldade puhul, rangemaid fosfori kasutamise norme, mis põhinevad mulla fosforisisaldusel ja pikematel väetise kasutamise keeluaegadel (3). Kõnealuste õiguslike meetmete eesmärk on toitainete ülekülluse edasine vähendamine ja vee kvaliteedi parandamine, kasutades selleks vajaduse korral tugevdatud meetmeid pärast aastaid 2010–2013.

| (7) | Vee kvaliteedinäitajad viitavad põhjavee nitraadisisalduse ning pinnavee toitainesisalduse (k.a fosfor) jätkuvale vähenemisele, kusjuures kolmanda tegevuskava peamised tulemused peaksid avalduma alles järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

(7)

Vee kvaliteedinäitajad viitavad põhjavee nitraadisisalduse ning pinnavee toitainesisalduse (k.a fosfor) jätkuvale vähenemisele, kusjuures kolmanda tegevuskava peamised tulemused peaksid avalduma alles järgnevatel aastatel.

| (8) | Seire ja kontrolli tulemused näitavad, et aastatel 2006–2009 hõlmas erand ligikaudu 24 000 rohumaapõhist põllumajandusettevõtet, mis vastab ligikaudu 830 000 hektarile haritavale maale. |
| --- | --- |

(8)

Seire ja kontrolli tulemused näitavad, et aastatel 2006–2009 hõlmas erand ligikaudu 24 000 rohumaapõhist põllumajandusettevõtet, mis vastab ligikaudu 830 000 hektarile haritavale maale.

| (9) | Et taotletud erandi kohaldamine ei viiks tootmise intensiivistumiseni, peaksid pädevad ametiasutused jätkuvalt tagama, et sõnnikutoodang ei ületaks 2002. aasta taset ei lämmastiku ega fosfori suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Et taotletud erandi kohaldamine ei viiks tootmise intensiivistumiseni, peaksid pädevad ametiasutused jätkuvalt tagama, et sõnnikutoodang ei ületaks 2002. aasta taset ei lämmastiku ega fosfori suhtes.

| (10) | Tulemused, mida Madalmaad on praeguseks saavutanud, on kooskõlas otsuses 2005/880/EÜ sätestatud tingimustega. |
| --- | --- |

(10)

Tulemused, mida Madalmaad on praeguseks saavutanud, on kooskõlas otsuses 2005/880/EÜ sätestatud tingimustega.

| (11) | Direktiivi 91/676/EMÜ rakendamiseks ja neljanda tegevuskava elluviimiseks vajalik õigusraamistik on vastu võetud ning seda kohaldatakse taotletud erandi suhtes võrdselt. |
| --- | --- |

(11)

Direktiivi 91/676/EMÜ rakendamiseks ja neljanda tegevuskava elluviimiseks vajalik õigusraamistik on vastu võetud ning seda kohaldatakse taotletud erandi suhtes võrdselt.

| (12) | Võttes arvesse meetmeid, mis Madalmaad on enda ülesandeks võtnud 2010.–2013. aasta tegevuskavas, leiab komisjon, et sõnnikukogus, mida Madalmaad taotlevad aastateks 2010–2013, ei takista direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui järgitakse samu rangeid tingimusi, mis on kehtestatud otsusega 2005/880/EÜ. |
| --- | --- |

(12)

Võttes arvesse meetmeid, mis Madalmaad on enda ülesandeks võtnud 2010.–2013. aasta tegevuskavas, leiab komisjon, et sõnnikukogus, mida Madalmaad taotlevad aastateks 2010–2013, ei takista direktiivi 91/676/EMÜ eesmärkide saavutamist, kui järgitakse samu rangeid tingimusi, mis on kehtestatud otsusega 2005/880/EÜ.

| (13) | Otsuse 2005/880/EÜ kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2009. |
| --- | --- |

(13)

Otsuse 2005/880/EÜ kehtivusaeg lõpeb 31. detsembril 2009.

| (14) | Selleks et asjaomaste veisekasvatusettevõtete suhtes kohaldataks jätkuvalt erandit, on asjakohane pikendada otsuse 2005/880/EÜ kehtivust kuni 31. detsembrini 2013 samadel tingimustel, mis on sätestatud otsuse 2005/880/EÜ artiklites 4–10. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et asjaomaste veisekasvatusettevõtete suhtes kohaldataks jätkuvalt erandit, on asjakohane pikendada otsuse 2005/880/EÜ kehtivust kuni 31. detsembrini 2013 samadel tingimustel, mis on sätestatud otsuse 2005/880/EÜ artiklites 4–10.

| (15) | Komisjonile otsuse 2005/880/EÜ artikli 10 kohase aruande edastamise tähtaega tuleks siiski muuta ja viia kooskõlla otsuse 2005/880/EÜ artikli 8 kohase aruandekohustuse tähtajaga. |
| --- | --- |

(15)

Komisjonile otsuse 2005/880/EÜ artikli 10 kohase aruande edastamise tähtaega tuleks siiski muuta ja viia kooskõlla otsuse 2005/880/EÜ artikli 8 kohase aruandekohustuse tähtajaga.

| (16) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 91/676/EMÜ artikli 9 alusel moodustatud nitraadikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2005/880/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | artikkel 1 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Tehakse Madalmaade 8. aprilli 2005. aasta kirjas taotletud erand, mille eesmärk on lubada kasutada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja alapunktis a ettenähtud kogusest suuremat kogust loomasõnnikut, ning pikendatakse kõnealust erandit 14. juuli 2009. aasta kirjas taotletud ajavahemikuks.”; |
| --- | --- |

1)

artikkel 1 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Tehakse Madalmaade 8. aprilli 2005. aasta kirjas taotletud erand, mille eesmärk on lubada kasutada direktiivi 91/676/EMÜ III lisa punkti 2 teise lõigu esimeses lauses ja alapunktis a ettenähtud kogusest suuremat kogust loomasõnnikut, ning pikendatakse kõnealust erandit 14. juuli 2009. aasta kirjas taotletud ajavahemikuks.”;

| 2) | artikli 10 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Aruanne edastatakse komisjonile igal aastal tegevusaastale järgneva aasta teises kvartalis.”; |
| --- | --- |

2)

artikli 10 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Aruanne edastatakse komisjonile igal aastal tegevusaastale järgneva aasta teises kvartalis.”;

| 3) | artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Kohaldamine
  Käesolevat otsust kohaldatakse Madalmaade neljanda nitraate käsitleva tegevuskava raames kuni 31. detsembrini 2013.” |
| --- | --- |

3)

artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse Madalmaade neljanda nitraate käsitleva tegevuskava raames kuni 31. detsembrini 2013.”

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Madalmaade Kuningriigile.

Brüssel, 5. veebruar 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1.

1

(2)  ELT L 324, 10.12.2005, lk 89.

2

(3)  26. novembri 2009. aasta õigusakt, millega muudetakse väetiseseadust (Staatsblad Koninkrijk der Nederlanden 2009, 551); valitsuse 9. novembri 2009. aasta korraldus, millega muudetakse valitsuse korraldust väetisekasutuse kohta ja valitsuse korraldust kasvuhooneaianduse kohta (Staatsblad Koninkrijk der Nederlanden 2009, 477); valitsuse 14. detsembri 2009. aasta korraldus, millega muudetakse valitsuse korraldust väetiseseaduse rakendamise kohta (Staatsblad Koninkrijk der Nederlanden 2009, 601); põllumajanduse, looduse ja toiduohutuse ministri 15. detsembri korraldus, millega muudetakse väetiseseaduse rakendusmäärust (Staatscourant Koninkrijk der Nederlanden, 30. detsember 2009, 20342).

3

---

| 6.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/21 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/21

---

KOMISJONI OTSUS,

5. veebruar 2010,

millega muudetakse otsust 2009/719/EÜ, millega lubatakse teatavatel liikmesriikidel läbi vaadata iga-aastased BSE seireprogrammid

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 626 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/66/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1b teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 999/2001 on kehtestatud loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Nimetatud määruse kohaselt peab iga liikmesriik vastavalt kõnealuse määruse III lisale igal aastal ellu viima TSE seireprogrammi. Need programmid peavad hõlmama vähemalt kindlaksmääratud vanuserühma kuuluvaid teatavaid veiste alampopulatsioone. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 999/2001 on kehtestatud loomade transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSEde) vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad. Nimetatud määruse kohaselt peab iga liikmesriik vastavalt kõnealuse määruse III lisale igal aastal ellu viima TSE seireprogrammi. Need programmid peavad hõlmama vähemalt kindlaksmääratud vanuserühma kuuluvaid teatavaid veiste alampopulatsioone.

| (2) | Kõnealuse määrusega on ka sätestatud, et liikmesriigid, kes suudavad teatavate kriteeriumide alusel tõendada epidemioloogilise olukorra paranemist riigis, võivad oma iga-aastased seireprogrammid läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse määrusega on ka sätestatud, et liikmesriigid, kes suudavad teatavate kriteeriumide alusel tõendada epidemioloogilise olukorra paranemist riigis, võivad oma iga-aastased seireprogrammid läbi vaadata.

| (3) | Komisjoni otsusega 2009/719/EÜ (2) on selle otsuse lisas loetletud liikmesriikidel lubatud oma iga-aastased seireprogrammid läbi vaadata. Kõnealuse otsusega on ka ette nähtud, et liikmesriikide programme tuleb kohaldada vähemalt kõikide üle 48 kuu vanuste teatavatesse alampopulatsioonidesse kuuluvate veiste suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni otsusega 2009/719/EÜ (2) on selle otsuse lisas loetletud liikmesriikidel lubatud oma iga-aastased seireprogrammid läbi vaadata. Kõnealuse otsusega on ka ette nähtud, et liikmesriikide programme tuleb kohaldada vähemalt kõikide üle 48 kuu vanuste teatavatesse alampopulatsioonidesse kuuluvate veiste suhtes.

| (4) | Küpros esitas 2. oktoobril 2008 komisjonile taotluse oma iga-aastase BSE seireprogrammi läbivaatamise kohta. |
| --- | --- |

(4)

Küpros esitas 2. oktoobril 2008 komisjonile taotluse oma iga-aastase BSE seireprogrammi läbivaatamise kohta.

| (5) | Toidu- ja Veterinaaramet tegi ajavahemikus 29. juunist 2009 kuni 3. juulini 2009 kontrollkäigu Küprosele, et kontrollida määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa A peatüki I osa punktis 7 sätestatud epidemioloogiliste kriteeriumide täitmist. |
| --- | --- |

(5)

Toidu- ja Veterinaaramet tegi ajavahemikus 29. juunist 2009 kuni 3. juulini 2009 kontrollkäigu Küprosele, et kontrollida määruse (EÜ) nr 999/2001 III lisa A peatüki I osa punktis 7 sätestatud epidemioloogiliste kriteeriumide täitmist.

| (6) | Kõnealuse kontrollkäigu tulemused kinnitasid, et Küpros rakendab määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) kaitsemeetmete eeskirju nõuetekohaselt. Lisaks sellele kontrolliti kõnealuse määruse artikli 6 lõike 1b kolmandas lõigus sätestatud nõuete ja III lisa A peatüki I osa punktis 7 sätestatud kõikide epidemioloogiliste kriteeriumide täitmist ja leiti, et Küpros täidab neid. |
| --- | --- |

(6)

Kõnealuse kontrollkäigu tulemused kinnitasid, et Küpros rakendab määruses (EÜ) nr 999/2001 sätestatud veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) kaitsemeetmete eeskirju nõuetekohaselt. Lisaks sellele kontrolliti kõnealuse määruse artikli 6 lõike 1b kolmandas lõigus sätestatud nõuete ja III lisa A peatüki I osa punktis 7 sätestatud kõikide epidemioloogiliste kriteeriumide täitmist ja leiti, et Küpros täidab neid.

| (7) | Kogu kättesaadavast teabest lähtudes anti Küprose edastatud taotlusele selle iga-aastase BSE seireprogrammi läbivaatamise kohta positiivne hinnang. Seega on asjakohane lubada Küprosel läbi vaadata oma iga-aastane seireprogramm ja sätestada kõnealuses liikmesriigis BSE suhtes kontrollitavate loomade uueks vanusepiiriks 48 kuud. |
| --- | --- |

(7)

Kogu kättesaadavast teabest lähtudes anti Küprose edastatud taotlusele selle iga-aastase BSE seireprogrammi läbivaatamise kohta positiivne hinnang. Seega on asjakohane lubada Küprosel läbi vaadata oma iga-aastane seireprogramm ja sätestada kõnealuses liikmesriigis BSE suhtes kontrollitavate loomade uueks vanusepiiriks 48 kuud.

| (8) | Otsuse 2009/719/EÜ lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Otsuse 2009/719/EÜ lisa tuleks vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2009/719/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 5. veebruar 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

1

(2)  ELT L 256, 29.9.2009, lk 35.

2

---

LISA

„LISA

Liikmesriikide loetelu, kellel on lubatud läbi vaadata oma iga-aastased BSE seireprogrammid

| — | Belgia |
| --- | --- |

—

Belgia

| — | Taani |
| --- | --- |

—

Taani

| — | Saksamaa |
| --- | --- |

—

Saksamaa

| — | Iirimaa |
| --- | --- |

—

Iirimaa

| — | Kreeka |
| --- | --- |

—

Kreeka

| — | Hispaania |
| --- | --- |

—

Hispaania

| — | Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Prantsusmaa

| — | Itaalia |
| --- | --- |

—

Itaalia

| — | Küpros |
| --- | --- |

—

Küpros

| — | Luksemburg |
| --- | --- |

—

Luksemburg

| — | Madalmaad |
| --- | --- |

—

Madalmaad

| — | Austria |
| --- | --- |

—

Austria

| — | Portugal |
| --- | --- |

—

Portugal

| — | Sloveenia |
| --- | --- |

—

Sloveenia

| — | Soome |
| --- | --- |

—

Soome

| — | Rootsi |
| --- | --- |

—

Rootsi

| — | Ühendkuningriik” |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriik”

---

| 6.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 35/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 35/23

---

KOMISJONI OTSUS,

5. veebruar 2010,

millega luuakse GMESi partnerite kogu

(2010/67/EL)

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES) on Maa seire algatus, mida juhib Euroopa Liit ja mida viiakse ellu partnerluses liikmesriikidega. Selle eesmärk on edendada uuendustegevuse, teadusuuringute ja tehnoloogilise arenguga seotud poliitika tööstusliku potentsiaali paremat kasutamist Maa seire valdkonnas ning osutada teabeteenuseid. |
| --- | --- |

(1)

Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES) on Maa seire algatus, mida juhib Euroopa Liit ja mida viiakse ellu partnerluses liikmesriikidega. Selle eesmärk on edendada uuendustegevuse, teadusuuringute ja tehnoloogilise arenguga seotud poliitika tööstusliku potentsiaali paremat kasutamist Maa seire valdkonnas ning osutada teabeteenuseid.

| (2) | Selleks et saavutada GMESi eesmärk jätkusuutlikult, on vaja koordineerida GMESiga seotud mitme partneri tegevust ning välja töötada, luua ja tagada teenused ja seiresuutlikkus, mis vastavad kasutajate nõudmistele. Sel puhul võib komisjonil tekkida vajadus kasutada nõuandvasse kogusse kuuluvate asjatundjate teadmisi. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et saavutada GMESi eesmärk jätkusuutlikult, on vaja koordineerida GMESiga seotud mitme partneri tegevust ning välja töötada, luua ja tagada teenused ja seiresuutlikkus, mis vastavad kasutajate nõudmistele. Sel puhul võib komisjonil tekkida vajadus kasutada nõuandvasse kogusse kuuluvate asjatundjate teadmisi.

| (3) | Oma teatises „Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): me hoolime oma planeedi turvalisusest” (1) teatas komisjon partnerite kogu asutamisest komisjoni aitamiseks GMESi üldisel koordineerimisel. |
| --- | --- |

(3)

Oma teatises „Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): me hoolime oma planeedi turvalisusest” (1) teatas komisjon partnerite kogu asutamisest komisjoni aitamiseks GMESi üldisel koordineerimisel.

| (4) | Seepärast on vaja moodustada eksperdirühm GMESi ja Maa seire alal ning määrata kindlaks selle ülesanded ja struktuur. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja moodustada eksperdirühm GMESi ja Maa seire alal ning määrata kindlaks selle ülesanded ja struktuur.

| (5) | Eksperdirühm peaks aitama tagada kõigi partnerite GMESis osalemise koordineerimise, kasutades optimaalselt olemasolevaid võimalusi ja tehes kindlaks lüngad, mida tuleb käsitleda liidu tasandil. Rühm peaks aitama komisjoni Maa seire Euroopa programmi (GMES) ühtse rakendamise järelevalves. See peaks jälgima poliitika arengut ja võimaldama vahetada häid tavasid GMESi ja Maa seirega seoses. |
| --- | --- |

(5)

Eksperdirühm peaks aitama tagada kõigi partnerite GMESis osalemise koordineerimise, kasutades optimaalselt olemasolevaid võimalusi ja tehes kindlaks lüngad, mida tuleb käsitleda liidu tasandil. Rühm peaks aitama komisjoni Maa seire Euroopa programmi (GMES) ühtse rakendamise järelevalves. See peaks jälgima poliitika arengut ja võimaldama vahetada häid tavasid GMESi ja Maa seirega seoses.

| (6) | Partnerite kogu peaks koosnema liikmesriikide esindajatest, kes on pädevad Maa seire, keskkonna ja julgeoleku sektoris. Esindajad peaks määrama see riiklik ametiasutus, kes asjaomases liikmesriigis vastutab Maa seire eest. |
| --- | --- |

(6)

Partnerite kogu peaks koosnema liikmesriikide esindajatest, kes on pädevad Maa seire, keskkonna ja julgeoleku sektoris. Esindajad peaks määrama see riiklik ametiasutus, kes asjaomases liikmesriigis vastutab Maa seire eest.

| (7) | Kogu liikmete jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, ilma et see piiraks komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (2) lisas esitatud komisjoni turvaeeskirjade kohaldamist. |
| --- | --- |

(7)

Kogu liikmete jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, ilma et see piiraks komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (2) lisas esitatud komisjoni turvaeeskirjade kohaldamist.

| (8) | Kogu liikmete isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (3). |
| --- | --- |

(8)

Kogu liikmete isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (3).

| (9) | Tuleks ette näha Euroopa Kosmoseagentuuri liikmete Norra ja Šveitsi osalemine eksperdirühma töös. Maa seirega seotud organisatsioonide esindajatel, eelkõige GMESi nõuandva kogu endistel liikmetel, peaks olema võimalik osaleda eksperdirühma kohtumistel vaatlejana. |
| --- | --- |

(9)

Tuleks ette näha Euroopa Kosmoseagentuuri liikmete Norra ja Šveitsi osalemine eksperdirühma töös. Maa seirega seotud organisatsioonide esindajatel, eelkõige GMESi nõuandva kogu endistel liikmetel, peaks olema võimalik osaleda eksperdirühma kohtumistel vaatlejana.

| (10) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks on otstarbekas määrata ajavahemik. Komisjon kaalub sobival ajal, kas seda ajavahemikku oleks soovitav pikendada, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks on otstarbekas määrata ajavahemik. Komisjon kaalub sobival ajal, kas seda ajavahemikku oleks soovitav pikendada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

GMESi partnerite kogu

Käesolevaga luuakse GMESi partnerite kogu, edaspidi „kogu”.

Artikkel 2

Ülesanded

Kogu ülesanded on järgmised:

| 1) | luua GMESiga seotud küsimustes koostöö liikmesriikide asutuste ja komisjoni vahel, et aidata tagada liikmesriikide ja Euroopa Liidu meetmete koordineerimine GMESis osalemisel, kasutada optimaalselt olemasolevaid võimalusi ja teha kindlaks lüngad, mida tuleb käsitleda Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

1)

luua GMESiga seotud küsimustes koostöö liikmesriikide asutuste ja komisjoni vahel, et aidata tagada liikmesriikide ja Euroopa Liidu meetmete koordineerimine GMESis osalemisel, kasutada optimaalselt olemasolevaid võimalusi ja teha kindlaks lüngad, mida tuleb käsitleda Euroopa tasandil;

| 2) | aidata komisjoni Maa seire Euroopa programmi (GMES) ühtse rakendamise järelevalves, mis hõlmab ka rahastamist teadusuuringute raamprogrammi raames, millega seoses abistab komisjoni nõukogu otsuse 2006/971/EÜ (4) artikli 8 kohaselt asutatud komitee, ja muudest ELi rahastamisallikatest, ning mille aluseks on Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) GMESi kosmosevaldkonna programm, mille elluviimine toimub ESA Maa seire programmi juhatuse järelevalve all; |
| --- | --- |

2)

aidata komisjoni Maa seire Euroopa programmi (GMES) ühtse rakendamise järelevalves, mis hõlmab ka rahastamist teadusuuringute raamprogrammi raames, millega seoses abistab komisjoni nõukogu otsuse 2006/971/EÜ (4) artikli 8 kohaselt asutatud komitee, ja muudest ELi rahastamisallikatest, ning mille aluseks on Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) GMESi kosmosevaldkonna programm, mille elluviimine toimub ESA Maa seire programmi juhatuse järelevalve all;

| 3) | aidata komisjoni Maa seire Euroopa programmi (GMES) rakendamise strateegilise raamistiku ettevalmistamises, sealhulgas: i) ELi programmitoimingute esialgne aastane ja mitmeaastane kavandamine; ii) esialgsed rakenduskavad; iii) GMESi meetmete kulude hindamine ja esialgne eelarvestrateegia ja iv) programmi kirjeldus ja osalemiseeskirjad; |
| --- | --- |

3)

aidata komisjoni Maa seire Euroopa programmi (GMES) rakendamise strateegilise raamistiku ettevalmistamises, sealhulgas: i) ELi programmitoimingute esialgne aastane ja mitmeaastane kavandamine; ii) esialgsed rakenduskavad; iii) GMESi meetmete kulude hindamine ja esialgne eelarvestrateegia ja iv) programmi kirjeldus ja osalemiseeskirjad;

| 4) | teha algust GMESi ja Maa seire kohta kogemuste ja heade tavade vahetamisega. |
| --- | --- |

4)

teha algust GMESi ja Maa seire kohta kogemuste ja heade tavade vahetamisega.

Artikkel 3

Konsulteerimine

1.   Komisjon võib konsulteerida koguga igas küsimuses, mis on seotud GMESi arendamise ja rakendamisega.

2.   Kogu esimees võib soovitada komisjonil pöörduda mõnes konkreetses küsimuses kogu poole.

Artikkel 4

Koosseis ja ametisse nimetamine

1.   Kogus on 27 liiget.

2.   Komisjon nimetab ametisse kogu liikmed, kes on asjatundjatena pädevad Maa seire, keskkonna ja julgeoleku sektoris.

Liikmesriikide asutused määravad liikmekandidaadid.

3.   Kogu liikmete asendusliikmeid määratakse sama palju kui kogu liikmeid ja samadel tingimustel. Asendusliikmed asendavad automaatselt puuduvaid liikmeid.

4.   Komisjon võib kutsuda vaatlejana kohtumistel osalema Maa seirega seotud organisatsioonide esindajaid.

Nii Šveitsist kui ka Norrast kutsutakse alalise vaatlejana esindaja.

5.   Liikmed määratakse ametisse ametkonna esindajatena.

6.   Kogu liikmed nimetatakse ametisse üheks aastaks õigusega olla ametisse tagasi valitud. Nad jäävad ametisse kuni nad asendatakse või kuni oma ametiaja lõpuni.

7.   Liikmed, kes ei suuda enam kogu aruteludele tõhusalt kaasa aidata, kes astuvad tagasi või kes ei täida asutamislepingu artiklis 339 sätestatud tingimusi, võidakse ülejäänud ametiajaks asendada.

Artikkel 5

Tegevus

1.   Kogu eesistuja on komisjon.

2.   GMESi programmi kosmosevaldkonnaga seotud küsimuste arutamisel abistab komisjoni Euroopa Kosmoseagentuur.

GMESi programmi in situ valdkonnaga seotud küsimuste arutamisel abistab komisjoni Euroopa Keskkonnaagentuur.

3.   Kokkuleppel komisjoniga võib moodustada alarühmi, kes tegelevad kogu antud volituste alusel konkreetsete küsimuste lahendamisega. Sellised alarühmad saadetakse laiali niipea, kui nende ülesanded on täidetud.

4.   Komisjoni esindaja võib juhul, kui see on kasulik ja/või vajalik, kutsuda kogu või alamrühma aruteludes osalema eksperte või vaatlejaid, kes on pädevad päevakorras olevates küsimustes.

5.   Kogu või eksperdirühma alamrühma aruteludes osalemisel saadud teavet, mis on komisjoni arvates konfidentsiaalne, ei tohi avalikustada.

6.   Kogu ja selle alamrühmad kohtuvad tavaliselt komisjoni ruumides komisjoni kehtestatud korra ja ajakava kohaselt. Komisjon tagab sekretariaaditeenused. Muud komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi, võivad osaleda kogu või selle alamrühmade koosolekutel.

7.   Kogu võtab oma töökorra vastu komisjoni vastu võetud standardse töökorra standardeeskirjade alusel.

8.   Komisjon võib kogu mis tahes kokkuvõtteid, järeldusi, osalisi järeldusi või töödokumente avaldada internetis asjaomase dokumendi algkeeles.

Artikkel 6

Koosolekutega seotud kulud

1.   Komisjon hüvitab liikmetele, ekspertidele ja vaatlejatele kogu tegevusega seotud reisi- ja vajadusel elamiskulud vastavalt komisjoni välisekspertide kulude hüvitamise korrale.

2.   Kogu liikmetele, ekspertidele ja vaatlejatele ei maksta osutatud teenuste eest tasu.

3.   Koosolekute kulud hüvitatakse aastaeelarve piires, mille eraldavad kogule komisjoni asjaomased osakonnad.

Artikkel 7

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2011.

Brüssel, 5. veebruar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  KOM(2008) 748 (lõplik).

1

(2)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

2

(3)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

3

(4)  ELT L 400, 30.12.2006, lk 86.

4

---