# Az Európai Unió L 10/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.010.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 10 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. január 15. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.010.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 10

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. január 15.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 29/2010/EU rendelete (2010. január 14.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Skilandis [HKT]) | 1 |
| | * | A Bizottság 30/2010/EU rendelete (2010. január 14.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pesca di Verona [OFJ]) | 3 |
| | * | A Bizottság 31/2010/EU rendelete (2010. január 14.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Idrijski žlikrofi [HKT]) | 5 |
| | * | A Bizottság 32/2010/EU rendelete (2010. január 14.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Jihočeská Zlatá Niva [OFJ]) | 7 |
| | * | A Bizottság 33/2010/EU rendelete (2010. január 12.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról | 9 |
| | | A Bizottság 34/2010/EU rendelete (2010. január 14.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 10 |
| | | A Bizottság 35/2010/EU rendelete (2010. január 14.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 12 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Tanács 2009/162/EU irányelve (2009. december 22.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv különböző rendelkezéseinek módosításáról | 14 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 29/2010/EU rendelete (2010. január 14.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Skilandis [HKT])

1

*

A Bizottság 30/2010/EU rendelete (2010. január 14.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pesca di Verona [OFJ])

3

*

A Bizottság 31/2010/EU rendelete (2010. január 14.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Idrijski žlikrofi [HKT])

5

*

A Bizottság 32/2010/EU rendelete (2010. január 14.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Jihočeská Zlatá Niva [OFJ])

7

*

A Bizottság 33/2010/EU rendelete (2010. január 12.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

9

A Bizottság 34/2010/EU rendelete (2010. január 14.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

10

A Bizottság 35/2010/EU rendelete (2010. január 14.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

12

IRÁNYELVEK

*

A Tanács 2009/162/EU irányelve (2009. december 22.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv különböző rendelkezéseinek módosításáról

14

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján, 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | * | Európai Beruházási Bank – A Kormányzótanács határozata (2009. március 30.) az Európai Beruházási Bank tőkeemeléséről | 19 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján, 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

*

Európai Beruházási Bank – A Kormányzótanács határozata (2009. március 30.) az Európai Beruházási Bank tőkeemeléséről

19

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 15.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/1

---

A BIZOTTSÁG 29/2010/EU RENDELETE

(2010. január 14.)

egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Skilandis [HKT])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló, 2006. március 20-i 509/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 509/2006/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdése első albekezdésének megfelelően és ugyanazon rendelet 19. cikkének (3) bekezdése alapján az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétették Litvánia kérelmét a „Skilandis” elnevezés bejegyzésére (2). |
| --- | --- |

(1)

Az 509/2006/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdése első albekezdésének megfelelően és ugyanazon rendelet 19. cikkének (3) bekezdése alapján az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétették Litvánia kérelmét a „Skilandis” elnevezés bejegyzésére (2).

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 509/2006/EK rendelet 9. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 509/2006/EK rendelet 9. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni.

| (3) | Az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett oltalmat nem kérelmezték, |
| --- | --- |

(3)

Az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett oltalmat nem kérelmezték,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 1. o.

1

(2)  HL C 106., 2009.5.8., 27. o.

2

---

MELLÉKLET

Az EK-Szerződés I. mellékletében szereplő, emberi fogyasztásra szánt termékek

1.2. osztály   Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)

LITVÁNIA

Skilandis (HKT)

---

| 15.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/3

---

A BIZOTTSÁG 30/2010/EU RENDELETE

(2010. január 14.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Pesca di Verona [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) Olaszország kérelmét a „Pesca di Verona” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) Olaszország kérelmét a „Pesca di Verona” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 130., 2009.6.9., 12. o.

2

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.6. osztály.   Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

OLASZORSZÁG

Pesca di Verona (OFJ)

---

| 15.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/5

---

A BIZOTTSÁG 31/2010/EU RENDELETE

(2010. január 14.)

egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Idrijski žlikrofi [HKT])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló, 2006. március 20-i 509/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 509/2006/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdése első albekezdésének megfelelően és ugyanazon rendelet 19. cikkének (3) bekezdése alapján az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétették Szlovénia kérelmét az „Idrijski žlikrofi” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 509/2006/EK rendelet 8. cikke (2) bekezdése első albekezdésének megfelelően és ugyanazon rendelet 19. cikkének (3) bekezdése alapján az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétették Szlovénia kérelmét az „Idrijski žlikrofi” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 509/2006/EK rendelet 9. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 509/2006/EK rendelet 9. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni.

| (3) | A kérelem az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében előírt oltalomra is vonatkozik. Helyénvaló az „Idrijski žlikrofi” elnevezést ezen oltalomban részesíteni, mivel kifogás hiányában nem nyerhetett bizonyítást, hogy az elnevezést hasonló mezőgazdasági termékekre vagy élelmiszerekre jogszerűen, közismerten és gazdaságilag jelentős módon használnák, |
| --- | --- |

(3)

A kérelem az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében előírt oltalomra is vonatkozik. Helyénvaló az „Idrijski žlikrofi” elnevezést ezen oltalomban részesíteni, mivel kifogás hiányában nem nyerhetett bizonyítást, hogy az elnevezést hasonló mezőgazdasági termékekre vagy élelmiszerekre jogszerűen, közismerten és gazdaságilag jelentős módon használnák,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

Az 509/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében előírt oltalmat alkalmazni kell.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 1. o.

1

(2)  HL C 104., 2009.5.6., 11. o.

2

---

MELLÉKLET

Az 509/2006/EK rendelet I. mellékletében szereplő élelmiszerek:

2.4. osztály.   Tészták, főzve vagy főzés nélkül, töltve vagy töltelék nélkül

SZLOVÉNIA

Idrijski žlikrofi (HKT)

A név használata kizárólagos.

---

| 15.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/7

---

A BIZOTTSÁG 32/2010/EU RENDELETE

(2010. január 14.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Jihočeská Zlatá Niva [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (5) bekezdésének harmadik és negyedik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétette a Cseh Köztársaság kérelmét a „Jihočeská Zlatá Niva” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) közzétette a Cseh Köztársaság kérelmét a „Jihočeská Zlatá Niva” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | Szlovákia az 510/2006/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése alapján kifogással élt a bejegyzés ellen. A kifogás az említett rendelet 7. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) és c) pontja alapján elfogadhatónak bizonyult. |
| --- | --- |

(2)

Szlovákia az 510/2006/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése alapján kifogással élt a bejegyzés ellen. A kifogás az említett rendelet 7. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) és c) pontja alapján elfogadhatónak bizonyult.

| (3) | Kifogásában Szlovákia jelezte, hogy a szóban forgó elnevezés bejegyzése ellentétes az 510/2006/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével, és ezért veszélyeztetné a Szlovákia területén bejegyzett védjegyeket. |
| --- | --- |

(3)

Kifogásában Szlovákia jelezte, hogy a szóban forgó elnevezés bejegyzése ellentétes az 510/2006/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével, és ezért veszélyeztetné a Szlovákia területén bejegyzett védjegyeket.

| (4) | 2008. június 24-én kelt levelében a Bizottság felkérte az érintett tagállamokat, hogy belső eljárásaikkal összhangban törekedjenek megállapodásra jutni egymás között. |
| --- | --- |

(4)

2008. június 24-én kelt levelében a Bizottság felkérte az érintett tagállamokat, hogy belső eljárásaikkal összhangban törekedjenek megállapodásra jutni egymás között.

| (5) | Mivel Szlovákia és a Cseh Köztársaság között nem jött létre megállapodás az előírt határidőn belül, a Bizottságnak határozatot kell hoznia az 510/2006/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás szerint. |
| --- | --- |

(5)

Mivel Szlovákia és a Cseh Köztársaság között nem jött létre megállapodás az előírt határidőn belül, a Bizottságnak határozatot kell hoznia az 510/2006/EK rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében előírt eljárás szerint.

| (6) | A Szlovákia által szolgáltatott információk alapján a Bizottság nem tudja kimondani, hogy a „Jihočeská Zlatá Niva” elnevezés bejegyzése ellentétes az 510/2006/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével. Habár a kifogás emelője tudta bizonyítani, hogy a „Jihočeská Zlatá Niva” elnevezés társítható a „Niva” elnevezéssel, nem szolgált bizonyítékkal a védjegy megkülönböztethetőségével kapcsolatban, amely a védjegy hírnevéből, elismertségéből és használatának időtartamából fakad. Ezért a rendelkezésre álló információk alapján nem nyert bizonyítást, hogy a „Jihočeská Zlatá Niva” elnevezés bejegyzése a termék mibenléte tekintetében megtévesztheti a fogyasztókat. |
| --- | --- |

(6)

A Szlovákia által szolgáltatott információk alapján a Bizottság nem tudja kimondani, hogy a „Jihočeská Zlatá Niva” elnevezés bejegyzése ellentétes az 510/2006/EK rendelet 3. cikkének (4) bekezdésével. Habár a kifogás emelője tudta bizonyítani, hogy a „Jihočeská Zlatá Niva” elnevezés társítható a „Niva” elnevezéssel, nem szolgált bizonyítékkal a védjegy megkülönböztethetőségével kapcsolatban, amely a védjegy hírnevéből, elismertségéből és használatának időtartamából fakad. Ezért a rendelkezésre álló információk alapján nem nyert bizonyítást, hogy a „Jihočeská Zlatá Niva” elnevezés bejegyzése a termék mibenléte tekintetében megtévesztheti a fogyasztókat.

| (7) | Semmilyen olyan bizonyíték nem került benyújtásra, amely alapján a Bizottság kimondhatná, hogy tisztességes és a hagyományokon alapuló használatot feltételezve, és figyelembe véve az összetéveszthetőség tényleges kockázatát, a „Jihočeská Zlatá Niva” elnevezés oltalom alatt álló földrajzi jelzésként való bejegyzése ellentétes volna a 7. cikkben foglaltakkal. A Bizottsághoz eljuttatott bizonyítékok szerint a „Niva” kifejezést a Cseh Köztársaságban és Szlovákiában több évtizede használják egy bizonyos sajttípus általános jelölésére. Emellett a szóban forgó elnevezés földrajzi jelzésként való bejegyzése miatt más védjegyeket nem kellene törölni, mivel azok bejegyzését e bejegyzés iránti kérelem Bizottsághoz való benyújtása előtt kérelmezték, és nem is veszélyeztetné azok további használatát. Továbbá a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján a szóban forgó védjegyek jogosultja az őt megillető kizárólagos jogok alapján nem tilthat el mást attól, hogy egy adott megjelölést – gazdasági tevékenysége során, az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban – használjon, ahogyan ez a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
   (3) 6. cikkében is szerepel. |
| --- | --- |

(7)

Semmilyen olyan bizonyíték nem került benyújtásra, amely alapján a Bizottság kimondhatná, hogy tisztességes és a hagyományokon alapuló használatot feltételezve, és figyelembe véve az összetéveszthetőség tényleges kockázatát, a „Jihočeská Zlatá Niva” elnevezés oltalom alatt álló földrajzi jelzésként való bejegyzése ellentétes volna a 7. cikkben foglaltakkal. A Bizottsághoz eljuttatott bizonyítékok szerint a „Niva” kifejezést a Cseh Köztársaságban és Szlovákiában több évtizede használják egy bizonyos sajttípus általános jelölésére. Emellett a szóban forgó elnevezés földrajzi jelzésként való bejegyzése miatt más védjegyeket nem kellene törölni, mivel azok bejegyzését e bejegyzés iránti kérelem Bizottsághoz való benyújtása előtt kérelmezték, és nem is veszélyeztetné azok további használatát. Továbbá a Bizottság rendelkezésére álló információk alapján a szóban forgó védjegyek jogosultja az őt megillető kizárólagos jogok alapján nem tilthat el mást attól, hogy egy adott megjelölést – gazdasági tevékenysége során, az üzleti tisztesség követelményeivel összhangban – használjon, ahogyan ez a védjegyekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2008. október 22-i 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
   (3) 6. cikkében is szerepel.

| (8) | A fentiekre való figyelemmel indokolt a „Jihočeská Zlatá Niva” elnevezést bejegyezni az „Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába”. |
| --- | --- |

(8)

A fentiekre való figyelemmel indokolt a „Jihočeská Zlatá Niva” elnevezést bejegyezni az „Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába”.

| (9) | Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekkel és az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben foglalt intézkedések összhangban vannak az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekkel és az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 249., 2007.10.24., 31. o.

2

(3)  HL L 299., 2008.11.8., 25. o.

3

---

MELLÉKLET

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek

1.3. osztály:   Sajtok

CSEH KÖZTÁRSASÁG

Jihočeská Zlatá Niva (OFJ)

---

| 15.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/9

---

A BIZOTTSÁG 33/2010/EU RENDELETE

(2010. január 12.)

a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK rendelet mellékletében szereplő kombinált nómenklatúra 64. árucsoportjához fűzött megjegyzések 4.a) pontjának és a kiegészítő megjegyzések 1. pontjának alkalmazásában a két vagy több anyagból készült felső résszel rendelkező lábbelik besorolásához a 64. árucsoporthoz fűzött kiegészítő megjegyzések 1. pontjának második mondatát egyértelművé kell tenni, annak rögzítésével, hogy miként ellenőrizhető, hogy egyes anyagok felsőrész jellegűek-e. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK rendelet mellékletében szereplő kombinált nómenklatúra 64. árucsoportjához fűzött megjegyzések 4.a) pontjának és a kiegészítő megjegyzések 1. pontjának alkalmazásában a két vagy több anyagból készült felső résszel rendelkező lábbelik besorolásához a 64. árucsoporthoz fűzött kiegészítő megjegyzések 1. pontjának második mondatát egyértelművé kell tenni, annak rögzítésével, hogy miként ellenőrizhető, hogy egyes anyagok felsőrész jellegűek-e.

| (2) | Az Európai Unió Bírósága a C-165/07 sz. Skatteministeriet kontra Ecco Sko A/S ügyben hozott ítéletében (2) ennek ellenőrzése céljából bevezette a „járásra való alkalmasság megállapítását”. Ennek keretében arról kell meggyőződni, hogy a felsőrészhez használt anyagok elegendő tartást biztosítanak-e a lábnak ahhoz, hogy a viselő a lábbelit járásra használhassa. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió Bírósága a C-165/07 sz. Skatteministeriet kontra Ecco Sko A/S ügyben hozott ítéletében (2) ennek ellenőrzése céljából bevezette a „járásra való alkalmasság megállapítását”. Ennek keretében arról kell meggyőződni, hogy a felsőrészhez használt anyagok elegendő tartást biztosítanak-e a lábnak ahhoz, hogy a viselő a lábbelit járásra használhassa.

| (3) | Ezért a 64. árucsoporthoz fűzött kiegészítő megjegyzések 1. pontjában indokolt pontosítani, hogy egy anyag akkor minősül felsőrész jellegűnek, ha elegendő tartást biztosít a lábnak ahhoz, hogy a viselő a lábbelit járásra használhassa. |
| --- | --- |

(3)

Ezért a 64. árucsoporthoz fűzött kiegészítő megjegyzések 1. pontjában indokolt pontosítani, hogy egy anyag akkor minősül felsőrész jellegűnek, ha elegendő tartást biztosít a lábnak ahhoz, hogy a viselő a lábbelit járásra használhassa.

| (4) | Ítéletében a Bíróság arra nem tért ki, hogy a járásra való alkalmasságot a zárópántok használata mellett vagy anélkül kell-e megállapítani. A Bíróság a tagállami előterjesztő bíróságokra bízza ennek megítélését. Mivel az, hogy a zárópántok a helyükön maradnak-e vagy sem, attól függ, hogy a bőrt hogyan távolítjuk el, az ítélet eltérő értelmezésekhez vezethet. |
| --- | --- |

(4)

Ítéletében a Bíróság arra nem tért ki, hogy a járásra való alkalmasságot a zárópántok használata mellett vagy anélkül kell-e megállapítani. A Bíróság a tagállami előterjesztő bíróságokra bízza ennek megítélését. Mivel az, hogy a zárópántok a helyükön maradnak-e vagy sem, attól függ, hogy a bőrt hogyan távolítjuk el, az ítélet eltérő értelmezésekhez vezethet.

| (5) | A lábbeli zárószerkezetére vonatkozó egységes értelmezés kialakítása érdekében a 64. árucsoporthoz fűzött kiegészítő megjegyzések 1. pontjában egyértelműen rögzíteni kell, hogy a járásra való alkalmasság megállapítása során a zárószerkezetnek a helyén kell maradnia. Ellenkező esetben az olyan lábbeliknél, amelyek viseléséhez zárószerkezet, így például cipőfűző szükséges, a szóban forgó ellenőrzés alkalmatlanságot állapítana meg, mivel az ilyen lábbeliben – készüljön az bármilyen anyagból – a viselő zárószerkezet nélkül soha nem tudna járni. |
| --- | --- |

(5)

A lábbeli zárószerkezetére vonatkozó egységes értelmezés kialakítása érdekében a 64. árucsoporthoz fűzött kiegészítő megjegyzések 1. pontjában egyértelműen rögzíteni kell, hogy a járásra való alkalmasság megállapítása során a zárószerkezetnek a helyén kell maradnia. Ellenkező esetben az olyan lábbeliknél, amelyek viseléséhez zárószerkezet, így például cipőfűző szükséges, a szóban forgó ellenőrzés alkalmatlanságot állapítana meg, mivel az ilyen lábbeliben – készüljön az bármilyen anyagból – a viselő zárószerkezet nélkül soha nem tudna járni.

| (6) | A 2658/87/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2658/87/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2658/87/EGK rendelet mellékletében szereplő kombinált nómenklatúra 64. árucsoportjához fűzött kiegészítő megjegyzések 1. pontja helyébe az alábbi szöveg lép:

„A megerősítések eltávolítása után a láthatóvá váló anyagnak felsőrész, és nem bélés jellegűnek kell lennie, azaz az eredeti zárószerkezettel együtt elegendő tartást kell biztosítania a lábnak ahhoz, hogy a viselő a lábbelit járásra használhassa.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 12-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében

László KOVÁCS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

1

(2)  EBHT 2008, I-4037. o.

2

---

| 15.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/10

---

A BIZOTTSÁG 34/2010/EU RENDELETE

(2010. január 14.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. január 15-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 14-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 122,3 |
| MA | 71,6 |
| TN | 110,6 |
| TR | 84,4 |
| ZZ | 97,2 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 158,2 |
| MA | 76,9 |
| TR | 105,7 |
| ZZ | 128,9 |
| 0709 90 70 | MA | 166,7 |
| TR | 93,1 |
| ZZ | 129,9 |
| 0709 90 80 | EG | 225,1 |
| ZZ | 225,1 |
| 0805 10 20 | EG | 53,3 |
| IL | 57,5 |
| MA | 51,7 |
| TN | 56,6 |
| TR | 53,8 |
| ZZ | 54,6 |
| 0805 20 10 | MA | 97,3 |
| ZZ | 97,3 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 51,6 |
| EG | 67,7 |
| HR | 59,0 |
| IL | 70,6 |
| JM | 115,8 |
| MA | 83,8 |
| TR | 65,5 |
| ZZ | 73,4 |
| 0805 50 10 | EG | 63,9 |
| IL | 88,6 |
| MA | 65,5 |
| TR | 76,4 |
| US | 87,7 |
| ZZ | 76,4 |
| 0808 10 80 | CN | 94,2 |
| MK | 24,7 |
| US | 110,6 |
| ZZ | 76,5 |
| 0808 20 50 | CN | 63,4 |
| US | 113,8 |
| ZZ | 88,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

122,3

MA

71,6

TN

110,6

TR

84,4

ZZ

97,2

0707 00 05

EG

174,9

JO

158,2

MA

76,9

TR

105,7

ZZ

128,9

0709 90 70

MA

166,7

TR

93,1

ZZ

129,9

0709 90 80

EG

225,1

ZZ

225,1

0805 10 20

EG

53,3

IL

57,5

MA

51,7

TN

56,6

TR

53,8

ZZ

54,6

0805 20 10

MA

97,3

ZZ

97,3

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

51,6

EG

67,7

HR

59,0

IL

70,6

JM

115,8

MA

83,8

TR

65,5

ZZ

73,4

0805 50 10

EG

63,9

IL

88,6

MA

65,5

TR

76,4

US

87,7

ZZ

76,4

0808 10 80

CN

94,2

MK

24,7

US

110,6

ZZ

76,5

0808 20 50

CN

63,4

US

113,8

ZZ

88,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 15.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/12

---

A BIZOTTSÁG 35/2010/EU RENDELETE

(2010. január 14.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 23/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 23/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. január 15-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 14-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 8., 2010.1.13., 7. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. január 15-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 44,86 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 44,86 | 1,45 |
| 1701 12 10 (1) | 44,86 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,86 | 1,15 |
| 1701 91 00 (2) | 50,52 | 2,31 |
| 1701 99 10 (2) | 50,52 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 50,52 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

44,86

0,00

1701 11 90 (1)

44,86

1,45

1701 12 10 (1)

44,86

0,00

1701 12 90 (1)

44,86

1,15

1701 91 00 (2)

50,52

2,31

1701 99 10 (2)

50,52

0,00

1701 99 90 (2)

50,52

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

IRÁNYELVEK

| 15.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/14

---

A TANÁCS 2009/162/EU IRÁNYELVE

(2009. december 22.)

a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv különböző rendelkezéseinek módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 113. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

különleges jogalkotási eljárás keretében,

mivel:

| (1) | A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvet (3) különböző, elsősorban technikai jellegű kiigazítások beépítése végett módosítani szükséges. |
| --- | --- |

(1)

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvet (3) különböző, elsősorban technikai jellegű kiigazítások beépítése végett módosítani szükséges.

| (2) | A gáz és a villamos energia importjára és értékesítésének teljesítési helyére vonatkozó rendelkezéseket illetően a 2006/112/EK irányelv szövegének szó szerinti olvasata szerint a 77/388/EGK irányelvnek a gáz- és a villamosenergia-értékesítés teljesítési helyére vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról szóló, 2003. október 7-i 2003/92/EK tanácsi irányelv (4) által megállapított különös szabályozást nem kell alkalmazni az elosztóhálózat részét nem képező vezetékeken keresztül szállított gáz importjára és értékesítésére, és azt nem kell alkalmazni különösen a szállítóhálózathoz tartozó azon vezetékekre, amelyeken keresztül ugyanakkor nagyszámú, határokon átnyúló, vezetéken bonyolított ügylet megvalósul. Mindazonáltal a 2003/92/EK irányelv célja az volt, hogy a különös szabályozást alkalmazzák ezekre a határokon átnyúló ügyletekre is. Annak érdekében, hogy a szöveg célja és megfogalmazása összhangba kerüljön, pontosítani kell, hogy a különös szabályozás a gáznak a Közösség területén található valamennyi földgázrendszeren vagy ilyen rendszerhez kapcsolt valamennyi hálózaton keresztül történő importjára és értékesítésére alkalmazandó. |
| --- | --- |

(2)

A gáz és a villamos energia importjára és értékesítésének teljesítési helyére vonatkozó rendelkezéseket illetően a 2006/112/EK irányelv szövegének szó szerinti olvasata szerint a 77/388/EGK irányelvnek a gáz- és a villamosenergia-értékesítés teljesítési helyére vonatkozó szabályok tekintetében történő módosításáról szóló, 2003. október 7-i 2003/92/EK tanácsi irányelv (4) által megállapított különös szabályozást nem kell alkalmazni az elosztóhálózat részét nem képező vezetékeken keresztül szállított gáz importjára és értékesítésére, és azt nem kell alkalmazni különösen a szállítóhálózathoz tartozó azon vezetékekre, amelyeken keresztül ugyanakkor nagyszámú, határokon átnyúló, vezetéken bonyolított ügylet megvalósul. Mindazonáltal a 2003/92/EK irányelv célja az volt, hogy a különös szabályozást alkalmazzák ezekre a határokon átnyúló ügyletekre is. Annak érdekében, hogy a szöveg célja és megfogalmazása összhangba kerüljön, pontosítani kell, hogy a különös szabályozás a gáznak a Közösség területén található valamennyi földgázrendszeren vagy ilyen rendszerhez kapcsolt valamennyi hálózaton keresztül történő importjára és értékesítésére alkalmazandó.

| (3) | A tartályhajókon importált gáz tulajdonságai megegyeznek a vezetéken importált földgázéval, és az újragázosítását követően szintén földgázvezetéken szállítják. Semlegességi okokból ezért célszerű az adómentességet a hajókon keresztül történő importra is alkalmazni, amennyiben azt földgázrendszerbe vagy upstream csővezeték-hálózatba táplálják. |
| --- | --- |

(3)

A tartályhajókon importált gáz tulajdonságai megegyeznek a vezetéken importált földgázéval, és az újragázosítását követően szintén földgázvezetéken szállítják. Semlegességi okokból ezért célszerű az adómentességet a hajókon keresztül történő importra is alkalmazni, amennyiben azt földgázrendszerbe vagy upstream csővezeték-hálózatba táplálják.

| (4) | Az első, határokon átnyúló távfűtési és távhűtési hálózatokat már üzembe helyezték. A hő- vagy a hűtési energia értékesítése és importja ugyanazokat a problémákat veti fel, mint a gázé és a villamos energiáé. A hatályban lévő szabályok szerint a héát ott szedik be, ahol a fogyasztó a földgázt vagy a villamos energiát ténylegesen fogyasztja. Ezek a szabályok tehát kizárják a tagállamok közötti verseny torzulásának lehetőségét. Következésképpen célszerű a földgázra és a villamos energiára alkalmazott rendszert alkalmazni a hő- és a hűtési energiára is. |
| --- | --- |

(4)

Az első, határokon átnyúló távfűtési és távhűtési hálózatokat már üzembe helyezték. A hő- vagy a hűtési energia értékesítése és importja ugyanazokat a problémákat veti fel, mint a gázé és a villamos energiáé. A hatályban lévő szabályok szerint a héát ott szedik be, ahol a fogyasztó a földgázt vagy a villamos energiát ténylegesen fogyasztja. Ezek a szabályok tehát kizárják a tagállamok közötti verseny torzulásának lehetőségét. Következésképpen célszerű a földgázra és a villamos energiára alkalmazott rendszert alkalmazni a hő- és a hűtési energiára is.

| (5) | A héaköteles szolgáltatások teljesítési helyét illetően a 2006/112/EK irányelv szövegének szó szerinti olvasata szerint a 2003/92/EK tanácsi irányelvvel megállapított különös szabályozást csak a földgáz- és villamosenergia-elosztóhálózathoz történő hozzáférés biztosítására kell alkalmazni, kizárva tehát valamely szállítóhálózathoz vagy akár upstream csővezeték-hálózathoz kapcsolódó azonos természetű szolgáltatásnyújtást. Mindazonáltal a 2003/92/EK irányelv célja az volt, hogy a különös szabályozást alkalmazzák az ilyen szolgáltatásnyújtásra is. Annak érdekében, hogy a szöveg célja és megfogalmazása összhangba kerüljön, pontosítani kell, hogy e különös szabályozás az összes villamosenergia- és földgázrendszerhez vagy hálózathoz, illetve távfűtési és távhűtési hálózathoz történő hozzáférés biztosításához kapcsolódó valamennyi szolgáltatásra alkalmazandó. |
| --- | --- |

(5)

A héaköteles szolgáltatások teljesítési helyét illetően a 2006/112/EK irányelv szövegének szó szerinti olvasata szerint a 2003/92/EK tanácsi irányelvvel megállapított különös szabályozást csak a földgáz- és villamosenergia-elosztóhálózathoz történő hozzáférés biztosítására kell alkalmazni, kizárva tehát valamely szállítóhálózathoz vagy akár upstream csővezeték-hálózathoz kapcsolódó azonos természetű szolgáltatásnyújtást. Mindazonáltal a 2003/92/EK irányelv célja az volt, hogy a különös szabályozást alkalmazzák az ilyen szolgáltatásnyújtásra is. Annak érdekében, hogy a szöveg célja és megfogalmazása összhangba kerüljön, pontosítani kell, hogy e különös szabályozás az összes villamosenergia- és földgázrendszerhez vagy hálózathoz, illetve távfűtési és távhűtési hálózathoz történő hozzáférés biztosításához kapcsolódó valamennyi szolgáltatásra alkalmazandó.

| (6) | A Bizottság feladataihoz tartozó, a földgáz-, a villamosenergia- és a távhőszolgáltatás terén alkalmazott kedvezményes héamérték versenyt torzító kockázatának megítélésére vonatkozó, jelenleg hatályban lévő eljárás közelmúltbeli alkalmazása során szerzett tapasztalatok rámutattak ezen eljárás elavultságára és feleslegességére. A teljesítési hely meghatározására vonatkozó szabályok ugyanis biztosítják, hogy a héát ott szedjék be, ahol a megrendelő a földgázt, a villamos energiát, a hő- és hűtési energiát ténylegesen fogyasztja. Ezek a szabályok tehát kizárják a tagállamok közötti verseny torzulásának lehetőségét. Fontos azonban, hogy a tagállamok megfelelően értesítsék a Bizottságot és a többi tagállamot, ha kedvezményes adómértéket vezetnek be ebben a nagyon érzékeny ágazatban. Következésképpen a héabizottsággal folytatandó előzetes konzultációs eljárásra van szükség. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság feladataihoz tartozó, a földgáz-, a villamosenergia- és a távhőszolgáltatás terén alkalmazott kedvezményes héamérték versenyt torzító kockázatának megítélésére vonatkozó, jelenleg hatályban lévő eljárás közelmúltbeli alkalmazása során szerzett tapasztalatok rámutattak ezen eljárás elavultságára és feleslegességére. A teljesítési hely meghatározására vonatkozó szabályok ugyanis biztosítják, hogy a héát ott szedjék be, ahol a megrendelő a földgázt, a villamos energiát, a hő- és hűtési energiát ténylegesen fogyasztja. Ezek a szabályok tehát kizárják a tagállamok közötti verseny torzulásának lehetőségét. Fontos azonban, hogy a tagállamok megfelelően értesítsék a Bizottságot és a többi tagállamot, ha kedvezményes adómértéket vezetnek be ebben a nagyon érzékeny ágazatban. Következésképpen a héabizottsággal folytatandó előzetes konzultációs eljárásra van szükség.

| (7) | Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv a közvetett adók elengedése vagy visszatérítése révén megvalósuló, a Közösségeknek és egyes közösségi ügynökségeknek és egyéb szerveknek a hivatalos használatra történő bizonyos beszerzésekre tekintettel nyújtott mentesség jogalapjaként egyedi, és meg kell különböztetni annak a héa alóli mentességnek a jogalapjától, amelyet a nemzetközi szervezetek egyes ügyletek tekintetében általánosan élveznek. Helyénvaló ezért a 2006/112/EK irányelv szövegét tovább pontosítani, és abban olyan konkrét mentességről rendelkezni, amely adó-visszatérítés útján vehető igénybe, és amivel elkerülhetők bizonyos nehézségek a mentességnek a Közösségek által létrehozott szervekre – és különösen egyes, a Szerződés 187. cikkének megfelelően létrehozott közös vállalkozásokra – történő alkalmazása tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv a közvetett adók elengedése vagy visszatérítése révén megvalósuló, a Közösségeknek és egyes közösségi ügynökségeknek és egyéb szerveknek a hivatalos használatra történő bizonyos beszerzésekre tekintettel nyújtott mentesség jogalapjaként egyedi, és meg kell különböztetni annak a héa alóli mentességnek a jogalapjától, amelyet a nemzetközi szervezetek egyes ügyletek tekintetében általánosan élveznek. Helyénvaló ezért a 2006/112/EK irányelv szövegét tovább pontosítani, és abban olyan konkrét mentességről rendelkezni, amely adó-visszatérítés útján vehető igénybe, és amivel elkerülhetők bizonyos nehézségek a mentességnek a Közösségek által létrehozott szervekre – és különösen egyes, a Szerződés 187. cikkének megfelelően létrehozott közös vállalkozásokra – történő alkalmazása tekintetében.

| (8) | Bulgária és Románia a csatlakozás keretében felhatalmazást kapott arra, hogy a kisvállalkozások számára adómentességet biztosítson, valamint hogy a nemzetközi személyszállításra továbbra is adómentességet alkalmazzon. Az egyértelműség és az egységesség érdekében ezeket az eltéréseket bele kell foglalni a 2006/112/EK irányelvbe. |
| --- | --- |

(8)

Bulgária és Románia a csatlakozás keretében felhatalmazást kapott arra, hogy a kisvállalkozások számára adómentességet biztosítson, valamint hogy a nemzetközi személyszállításra továbbra is adómentességet alkalmazzon. Az egyértelműség és az egységesség érdekében ezeket az eltéréseket bele kell foglalni a 2006/112/EK irányelvbe.

| (9) | Az adólevonási jog vonatkozásában alapelv, hogy az csak akkor gyakorolható, ha az adóalany az érintett termékeket és szolgáltatásokat a vállalkozási tevékenységéhez használja fel. |
| --- | --- |

(9)

Az adólevonási jog vonatkozásában alapelv, hogy az csak akkor gyakorolható, ha az adóalany az érintett termékeket és szolgáltatásokat a vállalkozási tevékenységéhez használja fel.

| (10) | Ezt a szabályt az ingatlan értékesítésével és a hozzá kapcsolódó ráfordításokkal kapcsolatban egyértelműbbé kell tenni és meg kell erősíteni annak érdekében, hogy az adóalanyok egyenlő bánásmódban részesüljenek olyan esetekben, amikor a vállalkozási tevékenység céljára használt ingatlan nem kizárólag e tevékenységre szolgál. |
| --- | --- |

(10)

Ezt a szabályt az ingatlan értékesítésével és a hozzá kapcsolódó ráfordításokkal kapcsolatban egyértelműbbé kell tenni és meg kell erősíteni annak érdekében, hogy az adóalanyok egyenlő bánásmódban részesüljenek olyan esetekben, amikor a vállalkozási tevékenység céljára használt ingatlan nem kizárólag e tevékenységre szolgál.

| (11) | Bár értékük és gazdasági élettartamuk, valamint annak következtében, hogy vegyes célú felhasználásuk általános gyakorlat, az ingatlan és a hozzá kapcsolódó kiadások jelentik azokat a legfőbb eseteket, amikor a szabályok egyértelművé tételére és megerősítésére van szükség, a kérdés – ugyan kevésbé jelentős és egységes formában – a tartós ingóságok összefüggésében is felmerül. A szubszidiaritás elvével összhangban ezért a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy adott esetben a vállalkozás vagyonának részét képező ilyen ingóságok tekintetében meghozzák ugyanezeket az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(11)

Bár értékük és gazdasági élettartamuk, valamint annak következtében, hogy vegyes célú felhasználásuk általános gyakorlat, az ingatlan és a hozzá kapcsolódó kiadások jelentik azokat a legfőbb eseteket, amikor a szabályok egyértelművé tételére és megerősítésére van szükség, a kérdés – ugyan kevésbé jelentős és egységes formában – a tartós ingóságok összefüggésében is felmerül. A szubszidiaritás elvével összhangban ezért a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy adott esetben a vállalkozás vagyonának részét képező ilyen ingóságok tekintetében meghozzák ugyanezeket az intézkedéseket.

| (12) | Annak érdekében, hogy az új szabályok az adóalanyok számára méltányos adólevonási rendszert biztosítsanak, az adólevonásra vonatkozó egyéb korrekciós szabályokkal összhangban álló olyan korrekciós rendszert kell bevezetni, amely figyelembe veszi az érintett ingatlanok vállalkozási és nem vállalkozási tevékenység céljára történő használatának változásait. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy az új szabályok az adóalanyok számára méltányos adólevonási rendszert biztosítsanak, az adólevonásra vonatkozó egyéb korrekciós szabályokkal összhangban álló olyan korrekciós rendszert kell bevezetni, amely figyelembe veszi az érintett ingatlanok vállalkozási és nem vállalkozási tevékenység céljára történő használatának változásait.

| (13) | Ennek megfelelően módosítani kell a 2006/112/EK irányelvet, |
| --- | --- |

(13)

Ennek megfelelően módosítani kell a 2006/112/EK irányelvet,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A 2. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   »Jövedékiadó-köteles termékek« a Közösség területén található földgázrendszeren vagy ilyen rendszerhez kapcsolt bármely hálózaton keresztül értékesített gáz kivételével a hatályban lévő közösségi rendelkezésekben meghatározottak szerinti energiatermékek, alkohol és alkoholtartalmú italok, valamint dohánytermékek.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   »Jövedékiadó-köteles termékek« a Közösség területén található földgázrendszeren vagy ilyen rendszerhez kapcsolt bármely hálózaton keresztül értékesített gáz kivételével a hatályban lévő közösségi rendelkezésekben meghatározottak szerinti energiatermékek, alkohol és alkoholtartalmú italok, valamint dohánytermékek.”

| 2. | A 13. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A tagállamok hatóságként folytatott tevékenységnek tekinthetik a közjogi intézmények olyan tevékenységeit, amelyek a 132., 135., 136. és 371. cikk, a 374–377. cikk, a 378. cikk (2) bekezdése, a 379. cikk (2) bekezdése vagy a 380–390b. cikk értelmében adómentességet élveznek.” |
| --- | --- |

2.

A 13. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A tagállamok hatóságként folytatott tevékenységnek tekinthetik a közjogi intézmények olyan tevékenységeit, amelyek a 132., 135., 136. és 371. cikk, a 374–377. cikk, a 378. cikk (2) bekezdése, a 379. cikk (2) bekezdése vagy a 380–390b. cikk értelmében adómentességet élveznek.”

| 3. | A 15. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A villamos energia, a gáz, a hő- vagy hűtési energia és hasonlók birtokba vehető dolognak minősülnek.” |
| --- | --- |

3.

A 15. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A villamos energia, a gáz, a hő- vagy hűtési energia és hasonlók birtokba vehető dolognak minősülnek.”

| 4. | A 17. cikk (2) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „d) | a Közösség területén található földgázrendszeren vagy ilyen rendszerhez kapcsolt bármely hálózaton keresztül történő gázértékesítés, a villamosenergia-értékesítés, illetve a hő- vagy hűtési energia távfűtési vagy távhűtési hálózaton keresztül történő értékesítése a 38. és 39. cikkben meghatározott feltételek alapján;”. |
| --- | --- | --- |

4.

A 17. cikk (2) bekezdésének d) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„d)

a Közösség területén található földgázrendszeren vagy ilyen rendszerhez kapcsolt bármely hálózaton keresztül történő gázértékesítés, a villamosenergia-értékesítés, illetve a hő- vagy hűtési energia távfűtési vagy távhűtési hálózaton keresztül történő értékesítése a 38. és 39. cikkben meghatározott feltételek alapján;”.

| 5. | Az V. cím 1. fejezetének 4. szakasza helyébe a következő szöveg lép:
  „4.   szakasz



  A földgázrendszeren keresztül történő gázértékesítés, a villamosenergia-értékesítés, illetve a hő- vagy hűtési energia távfűtési vagy távhűtési hálózaton keresztül történő értékesítése


  38. cikk
  (1)   Az adóköteles viszonteladó számára a Közösség területén található földgázrendszeren vagy ilyen rendszerhez kapcsolt bármely hálózaton keresztül történő gázértékesítés, a villamosenergia-értékesítés, illetve a hő- vagy hűtési energia távfűtési vagy távhűtési hálózaton keresztül történő értékesítése esetén a teljesítés helyének azt a helyet kell tekinteni, ahol az adóköteles viszonteladó azon gazdasági tevékenységének székhelye vagy állandó telephelye van, amely részére a terméket értékesítik, ilyen székhely vagy állandó telephely hiányában pedig, ahol állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye van.
  (2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az »adóköteles viszonteladó« az az adóalany, akinek/amelynek főtevékenysége a gáz, a villamos energia, illetve a hő- vagy hűtési energia beszerzése tekintetében az ilyen termékek továbbértékesítése, és akinek/amelynek ezen termékekből történő saját fogyasztása elhanyagolható mértékű.
  39. cikk
  A 38. cikk hatálya alá nem tartozó, a Közösség területén található földgázrendszeren vagy ilyen rendszerhez kapcsolt bármely hálózaton keresztül történő gázértékesítés, a villamosenergia-értékesítés, illetve a hő- vagy hűtési energia távfűtési vagy távhűtési hálózaton keresztül történő értékesítése esetén a teljesítés helyének azt a helyet kell tekinteni, ahol a megrendelő a termékeket ténylegesen használja vagy fogyasztja.
  Ha a gáz, a villamos energia, illetve a hő- vagy hűtési energia egészét vagy egy részét a megrendelő nem fogyasztja el ténylegesen, ezeket az el nem fogyasztott termékeket úgy kell tekinteni, mint amelyeket a megrendelő gazdasági tevékenységének székhelyén vagy azon az állandó telephelyén használt fel vagy fogyasztott el, ahova a termékeket értékesítették. Ilyen székhely vagy állandó telephely hiányában az említett termékeket úgy kell tekinteni, mint amelyeket a megrendelő az állandó lakóhelyén vagy a szokásos tartózkodási helyén használt fel, illetve fogyasztott el.” |
| --- | --- |

5.

Az V. cím 1. fejezetének 4. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

„4.   szakasz

A földgázrendszeren keresztül történő gázértékesítés, a villamosenergia-értékesítés, illetve a hő- vagy hűtési energia távfűtési vagy távhűtési hálózaton keresztül történő értékesítése

38. cikk

(1)   Az adóköteles viszonteladó számára a Közösség területén található földgázrendszeren vagy ilyen rendszerhez kapcsolt bármely hálózaton keresztül történő gázértékesítés, a villamosenergia-értékesítés, illetve a hő- vagy hűtési energia távfűtési vagy távhűtési hálózaton keresztül történő értékesítése esetén a teljesítés helyének azt a helyet kell tekinteni, ahol az adóköteles viszonteladó azon gazdasági tevékenységének székhelye vagy állandó telephelye van, amely részére a terméket értékesítik, ilyen székhely vagy állandó telephely hiányában pedig, ahol állandó lakóhelye vagy szokásos tartózkodási helye van.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában az »adóköteles viszonteladó« az az adóalany, akinek/amelynek főtevékenysége a gáz, a villamos energia, illetve a hő- vagy hűtési energia beszerzése tekintetében az ilyen termékek továbbértékesítése, és akinek/amelynek ezen termékekből történő saját fogyasztása elhanyagolható mértékű.

39. cikk

A 38. cikk hatálya alá nem tartozó, a Közösség területén található földgázrendszeren vagy ilyen rendszerhez kapcsolt bármely hálózaton keresztül történő gázértékesítés, a villamosenergia-értékesítés, illetve a hő- vagy hűtési energia távfűtési vagy távhűtési hálózaton keresztül történő értékesítése esetén a teljesítés helyének azt a helyet kell tekinteni, ahol a megrendelő a termékeket ténylegesen használja vagy fogyasztja.

Ha a gáz, a villamos energia, illetve a hő- vagy hűtési energia egészét vagy egy részét a megrendelő nem fogyasztja el ténylegesen, ezeket az el nem fogyasztott termékeket úgy kell tekinteni, mint amelyeket a megrendelő gazdasági tevékenységének székhelyén vagy azon az állandó telephelyén használt fel vagy fogyasztott el, ahova a termékeket értékesítették. Ilyen székhely vagy állandó telephely hiányában az említett termékeket úgy kell tekinteni, mint amelyeket a megrendelő az állandó lakóhelyén vagy a szokásos tartózkodási helyén használt fel, illetve fogyasztott el.”

| 6. | Az 59. cikknek, a 2006/112/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelv (5) által megállapított h) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „h) | a Közösség területén található földgázrendszerhez vagy ilyen rendszerhez kapcsolt bármely hálózathoz, a villamosenergia-rendszerhez, illetve a távfűtési vagy távhűtési hálózatokhoz történő hozzáférés biztosítása, továbbá az e rendszereken vagy hálózatokon keresztül történő szállítás vagy elosztás biztosítása, valamint más, ezekhez közvetlenül kapcsolódó szolgáltatások nyújtása;”. |
| --- | --- | --- |

6.

Az 59. cikknek, a 2006/112/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtás teljesítési helye tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 12-i 2008/8/EK tanácsi irányelv (5) által megállapított h) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„h)

a Közösség területén található földgázrendszerhez vagy ilyen rendszerhez kapcsolt bármely hálózathoz, a villamosenergia-rendszerhez, illetve a távfűtési vagy távhűtési hálózatokhoz történő hozzáférés biztosítása, továbbá az e rendszereken vagy hálózatokon keresztül történő szállítás vagy elosztás biztosítása, valamint más, ezekhez közvetlenül kapcsolódó szolgáltatások nyújtása;”.

| 7. | A 80. cikk (1) bekezdésének b) pontjában a „380–390. cikk” szöveg helyébe a „380–390b. cikk” szöveg lép. |
| --- | --- |

7.

A 80. cikk (1) bekezdésének b) pontjában a „380–390. cikk” szöveg helyébe a „380–390b. cikk” szöveg lép.

| 8. | A 102. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „102. cikk
  A héabizottsággal folytatott konzultációt követően valamennyi tagállam kedvezményes adómértéket alkalmazhat a földgáz, a villamosenergia-értékesítés, illetve a távhőszolgáltatás tekintetében.” |
| --- | --- |

8.

A 102. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„102. cikk

A héabizottsággal folytatott konzultációt követően valamennyi tagállam kedvezményes adómértéket alkalmazhat a földgáz, a villamosenergia-értékesítés, illetve a távhőszolgáltatás tekintetében.”

| 9. | A 136. cikk a) pontjában a „380–390. cikk” szöveg helyébe a „380–390b. cikk” szöveg lép. |
| --- | --- |

9.

A 136. cikk a) pontjában a „380–390. cikk” szöveg helyébe a „380–390b. cikk” szöveg lép.

| 10. | A 143. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a szöveg az f) pont után a következő ponttal egészül ki:






  „fa) | az Európai Közösség, az Európai Atomenergia-közösség, az Európai Központi Bank és az Európai Beruházási Bank, valamint a Közösségek által létrehozott szervek – amelyekre vonatkozik az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv – által végzett termékimport, az említett jegyzőkönyvben és a végrehajtására vonatkozó megállapodásokban vagy a székhelyről szóló egyezményekben meghatározott korlátozásokkal és feltételekkel, amennyiben ez nem eredményezi a verseny torzulását;” |
| --- | --- | --- | --- |

10.

A 143. cikk a következőképpen módosul:

a)

a szöveg az f) pont után a következő ponttal egészül ki:

„fa)

az Európai Közösség, az Európai Atomenergia-közösség, az Európai Központi Bank és az Európai Beruházási Bank, valamint a Közösségek által létrehozott szervek – amelyekre vonatkozik az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv – által végzett termékimport, az említett jegyzőkönyvben és a végrehajtására vonatkozó megállapodásokban vagy a székhelyről szóló egyezményekben meghatározott korlátozásokkal és feltételekkel, amennyiben ez nem eredményezi a verseny torzulását;”

| b) | a g) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „g) | a fogadó tagállam hatóságai által elismert, az fa) pontban említettektől eltérő nemzetközi szervezetek, valamint e szervezetek tagjai által végzett termékimport, a szervezeteket létrehozó nemzetközi egyezményekben vagy a székhelyről szóló egyezményekben meghatározott korlátozásokkal és feltételekkel;” |
| --- | --- | --- |

b)

a g) pont helyébe a következő szöveg lép:

„g)

a fogadó tagállam hatóságai által elismert, az fa) pontban említettektől eltérő nemzetközi szervezetek, valamint e szervezetek tagjai által végzett termékimport, a szervezeteket létrehozó nemzetközi egyezményekben vagy a székhelyről szóló egyezményekben meghatározott korlátozásokkal és feltételekkel;”

| c) | az l. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „l. | a földgázrendszeren vagy ilyen rendszerhez kapcsolt bármely hálózaton szállított gáz, a gázszállító tartályhajóból a földgázrendszerbe vagy [...] upstream csővezeték-hálózatba betáplált földgáz, a villamos energia, illetve a hő- vagy hűtési energia távfűtési vagy távhűtési hálózaton keresztül történő importja;”. |
| --- | --- | --- |

c)

az l. pont helyébe a következő szöveg lép:

„l.

a földgázrendszeren vagy ilyen rendszerhez kapcsolt bármely hálózaton szállított gáz, a gázszállító tartályhajóból a földgázrendszerbe vagy [...] upstream csővezeték-hálózatba betáplált földgáz, a villamos energia, illetve a hő- vagy hűtési energia távfűtési vagy távhűtési hálózaton keresztül történő importja;”.

| 11. | A 151. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a bekezdés az a) pont után a következő ponttal egészül ki:






  „aa) | Az Európai Közösség, az Európai Atomenergia-közösség, az Európai Központi Bank és az Európai Beruházási Bank, valamint a Közösségek által létrehozott szervek – amelyekre vonatkozik az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv – számára végzett termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás, az említett jegyzőkönyvben és a végrehajtására vonatkozó megállapodásokban vagy a székhelyről szóló egyezményekben meghatározott korlátozásokkal és feltételekkel, amennyiben ez nem eredményezi a verseny torzulását;” |
| --- | --- | --- | --- |

11.

A 151. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a bekezdés az a) pont után a következő ponttal egészül ki:

„aa)

Az Európai Közösség, az Európai Atomenergia-közösség, az Európai Központi Bank és az Európai Beruházási Bank, valamint a Közösségek által létrehozott szervek – amelyekre vonatkozik az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló, 1965. április 8-i jegyzőkönyv – számára végzett termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás, az említett jegyzőkönyvben és a végrehajtására vonatkozó megállapodásokban vagy a székhelyről szóló egyezményekben meghatározott korlátozásokkal és feltételekkel, amennyiben ez nem eredményezi a verseny torzulását;”

| b) | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a fogadó tagállam hatóságai által elismert, az aa) pontban említettektől eltérő nemzetközi szervezetek, valamint e szervezetek tagjai számára végzett termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás, a szervezeteket létrehozó nemzetközi egyezményekben vagy a székhelyről szóló egyezményekben meghatározott korlátozásokkal és feltételekkel;”. |
| --- | --- | --- |

b)

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a fogadó tagállam hatóságai által elismert, az aa) pontban említettektől eltérő nemzetközi szervezetek, valamint e szervezetek tagjai számára végzett termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás, a szervezeteket létrehozó nemzetközi egyezményekben vagy a székhelyről szóló egyezményekben meghatározott korlátozásokkal és feltételekkel;”.

| 12. | A X. cím 1. fejezete a következő cikkel egészül ki:
  „168a. cikk
  (1)   Egy adóalany vállalkozásának vagyonát képező, az adóalany által egyrészt a vállalkozási tevékenység céljára, másrészt saját, illetve alkalmazottai általi használatra szolgáló vagy általában vállalkozásidegen célokra is használt ingatlan esetében az ezen ingatlannal kapcsolatos ráfordítások héája a 167., 168., 169. és 173. cikkben foglalt elvekkel összhangban csak a vállalkozási tevékenység céljára való használat arányában vonható le.
  A 26. cikkben foglalt rendelkezésektől eltérve, az első albekezdésben említett ingatlanhasználati arányban bekövetkező változásokat a 184–192. cikkben megállapított elvekkel összhangban az érintett tagállamban meghozott előírások szerint kell figyelembe venni.
  (2)   A tagállamok az (1) bekezdést olyan egyéb termékekhez kapcsolódó ráfordítások héájára is alkalmazhatják, amelyek meghatározásuk szerint a vállalkozás vagyonának részét képezik.” |
| --- | --- |

12.

A X. cím 1. fejezete a következő cikkel egészül ki:

„168a. cikk

(1)   Egy adóalany vállalkozásának vagyonát képező, az adóalany által egyrészt a vállalkozási tevékenység céljára, másrészt saját, illetve alkalmazottai általi használatra szolgáló vagy általában vállalkozásidegen célokra is használt ingatlan esetében az ezen ingatlannal kapcsolatos ráfordítások héája a 167., 168., 169. és 173. cikkben foglalt elvekkel összhangban csak a vállalkozási tevékenység céljára való használat arányában vonható le.

A 26. cikkben foglalt rendelkezésektől eltérve, az első albekezdésben említett ingatlanhasználati arányban bekövetkező változásokat a 184–192. cikkben megállapított elvekkel összhangban az érintett tagállamban meghozott előírások szerint kell figyelembe venni.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdést olyan egyéb termékekhez kapcsolódó ráfordítások héájára is alkalmazhatják, amelyek meghatározásuk szerint a vállalkozás vagyonának részét képezik.”

| 13. | A 221. cikk (2) bekezdésében a „380–390. cikk” szöveg helyébe a „380–390b. cikk” szöveg lép. |
| --- | --- |

13.

A 221. cikk (2) bekezdésében a „380–390. cikk” szöveg helyébe a „380–390b. cikk” szöveg lép.

| 14. | A 287. cikk a következő pontokkal egészül ki:






  „17. | Bulgária: 25 600 EUR; |
| --- | --- | --- |

14.

A 287. cikk a következő pontokkal egészül ki:

„17.

Bulgária: 25 600 EUR;

| 18. | Románia: 35 000 EUR.” |
| --- | --- |

18.

Románia: 35 000 EUR.”

| 15. | A XIII. cím 1. fejezetének 2. szakasza az alábbi cikkekkel egészül ki:
  „390a. cikk
  Bulgária, a csatlakozás időpontjában általa alkalmazott feltételekkel összhangban, továbbra is mentesítheti a X. melléklet B. részének 10. pontjában említett nemzetközi személyszállítást mindaddig, ameddig a 2006. december 31-én a Közösséget alkotó valamelyik tagállam ezzel azonos adómentességet alkalmaz.
  390b. cikk
  Románia, a csatlakozás időpontjában általa alkalmazott feltételekkel összhangban, továbbra is mentesítheti a X. melléklet B. részének 10. pontjában említett nemzetközi személyszállítást mindaddig, ameddig a 2006. december 31-én a Közösséget alkotó valamelyik tagállam ezzel azonos adómentességet alkalmaz.” |
| --- | --- |

15.

A XIII. cím 1. fejezetének 2. szakasza az alábbi cikkekkel egészül ki:

„390a. cikk

Bulgária, a csatlakozás időpontjában általa alkalmazott feltételekkel összhangban, továbbra is mentesítheti a X. melléklet B. részének 10. pontjában említett nemzetközi személyszállítást mindaddig, ameddig a 2006. december 31-én a Közösséget alkotó valamelyik tagállam ezzel azonos adómentességet alkalmaz.

390b. cikk

Románia, a csatlakozás időpontjában általa alkalmazott feltételekkel összhangban, továbbra is mentesítheti a X. melléklet B. részének 10. pontjában említett nemzetközi személyszállítást mindaddig, ameddig a 2006. december 31-én a Közösséget alkotó valamelyik tagállam ezzel azonos adómentességet alkalmaz.”

| 16. | A 391. cikkben a „380–390. cikk” szöveg helyébe a „380–390b. cikk” szöveg lép. |
| --- | --- |

16.

A 391. cikkben a „380–390. cikk” szöveg helyébe a „380–390b. cikk” szöveg lép.

| 17. | A X. mellékletben a cím helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

17.

A X. mellékletben a cím helyébe a következő szöveg lép:

2. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2011. január 1-jétől megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 22-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. CARLGREN

---

(1)  Az Európai Parlament 2008. július 8-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és az Európai Parlament 2009. november 24-i véleménye (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  HL C 204., 2008.8.9., 119. o.

2

(3)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

3

(4)  HL L 260., 2003.10.11., 8. o.

4

(5)  HL L 44., 2008.2.20., 11. o.

5

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján, 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 15.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 10/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 10/19

---

EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK

A KORMÁNYZÓTANÁCS HATÁROZATA

(2009. március 30.)

az Európai Beruházási Bank tőkeemeléséről

AZ EURÓPAI BERUHÁZÁSI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

TEKINTETTEL az Alapokmány 4. cikkének (3) bekezdésére és 5. cikkének (2) bekezdésére,

MIVEL az Európai Közösséget létrehozó szerződés 267. cikke rendelkezik a bank feladatairól és küldetéséről,

MIVEL a bank Alapokmánya 4. cikke (1) bekezdésének második albekezdése az elszámolási egységet euróban határozza meg,

MIVEL a bank tevékenységének közelmúltbéli alakulása és a hitelezési tevékenység várható növekedése – az Európai Tanács és az ECOFIN-tanács felkérésére adandó válasz keretében – szükségessé teszi, hogy az EBB fokozza egyes gazdasági tevékenységek támogatását, különösen az EU következő éveket jellemző gazdasági helyzetére vonatkozó kilátások tükrében,

MIVEL az Igazgatótanács 2008. december 16-i ülésén a bank tőkeigényével kapcsolatban elfogadott határozatok értelmében a bank jegyzett tőkéjét 232 392 989 000 EUR-ra kell emelni, a tőkeemelés 5 százalékát kell befizetni, a tőkeemelést teljes egészében a bank kiegészítő tartalékaiból kell finanszírozni, valamint a bank tartalékalapját az Alapokmányban előírt szintre, a jegyzett tőke 10 százalékának megfelelő összegre kell fokozatosan visszatölteni,

EGYHANGÚ DÖNTÉSSEL határozott az Igazgatótanács előterjesztéséről 2009. március 30-án – a bank eljárási szabályzatának 5. cikkében meghatározott írásos eljárás keretében –, összhangban az EBB Alapokmánya 4. cikkének (3) bekezdésével:

| 1. | A bank kiegészítő tartalékait 5 379 241 000 EUR értékben szabad tartalékká minősíti át. |
| --- | --- |

1.

A bank kiegészítő tartalékait 5 379 241 000 EUR értékben szabad tartalékká minősíti át.

| 2. | A szabad tartalékból 2 000 000 000 EUR-t külön tartalékszámlán különít el a strukturált finanszírozási keret (SFF) terhére teljesítendő és egyéb hasonló kötelezettségvállalások fedezeteként. |
| --- | --- |

2.

A szabad tartalékból 2 000 000 000 EUR-t külön tartalékszámlán különít el a strukturált finanszírozási keret (SFF) terhére teljesítendő és egyéb hasonló kötelezettségvállalások fedezeteként.

| 3. | A bank 2009. április 1-jei hatállyal tőkeemelést hajt végre az alábbiak szerint:






  3.1. | a jegyzett tőkét a tagországok eredeti tőke-hozzájárulása arányában 164 808 169 000 EUR-ról 232 392 989 000 EUR-ra emeli, mely alapján a tagországok hozzájárulása az alábbiak szerint alakul:






  Németország | 37 578 019 000 |
| --- | --- | --- | --- |
| Franciaország | 37 578 019 000 |
| Olaszország | 37 578 019 000 |
| Egyesült Királyság | 37 578 019 000 |
| Spanyolország | 22 546 811 500 |
| Belgium | 10 416 365 500 |
| Hollandia | 10 416 365 500 |
| Svédország | 6 910 226 000 |
| Dánia | 5 274 105 000 |
| Ausztria | 5 170 732 500 |
| Lengyelország | 4 810 160 500 |
| Finnország | 2 970 783 000 |
| Görögország | 2 825 416 500 |
| Portugália | 1 820 820 000 |
| Cseh Köztársaság | 1 774 990 500 |
| Magyarország | 1 679 222 000 |
| Írország | 1 318 525 000 |
| Románia | 1 217 626 000 |
| Szlovákia | 604 206 500 |
| Szlovénia | 560 951 500 |
| Bulgária | 410 217 500 |
| Litvánia | 351 981 000 |
| Luxemburg | 263 707 000 |
| Ciprus | 258 583 500 |
| Lettország | 214 805 000 |
| Észtország | 165 882 000 |
| Málta | 98 429 500 |

3.

A bank 2009. április 1-jei hatállyal tőkeemelést hajt végre az alábbiak szerint:

3.1.

a jegyzett tőkét a tagországok eredeti tőke-hozzájárulása arányában 164 808 169 000 EUR-ról 232 392 989 000 EUR-ra emeli, mely alapján a tagországok hozzájárulása az alábbiak szerint alakul:

Németország

37 578 019 000

Franciaország

37 578 019 000

Olaszország

37 578 019 000

Egyesült Királyság

37 578 019 000

Spanyolország

22 546 811 500

Belgium

10 416 365 500

Hollandia

10 416 365 500

Svédország

6 910 226 000

Dánia

5 274 105 000

Ausztria

5 170 732 500

Lengyelország

4 810 160 500

Finnország

2 970 783 000

Görögország

2 825 416 500

Portugália

1 820 820 000

Cseh Köztársaság

1 774 990 500

Magyarország

1 679 222 000

Írország

1 318 525 000

Románia

1 217 626 000

Szlovákia

604 206 500

Szlovénia

560 951 500

Bulgária

410 217 500

Litvánia

351 981 000

Luxemburg

263 707 000

Ciprus

258 583 500

Lettország

214 805 000

Észtország

165 882 000

Málta

98 429 500

| 3.2. | a szabad tartalékból 3 379 241 000 EUR befizetendő tőkerésszé alakul, amelyet a bank kiegészítő tartalékaiból vezet át; |
| --- | --- |

3.2.

a szabad tartalékból 3 379 241 000 EUR befizetendő tőkerésszé alakul, amelyet a bank kiegészítő tartalékaiból vezet át;

| 3.3. | az átvezetett tőkerész a jegyzett és befizetett tőke részét képezi, mely által a bank befizetett tőkéje 8 240 408 450 EUR-ról 11 619 649 450 EUR-ra nő; |
| --- | --- |

3.3.

az átvezetett tőkerész a jegyzett és befizetett tőke részét képezi, mely által a bank befizetett tőkéje 8 240 408 450 EUR-ról 11 619 649 450 EUR-ra nő;

KÖVETKEZÉSKÉPPEN

| 3.4. | a bank Alapokmánya 4. cikke (1) bekezdésének első albekezdése 2009. április 1-jével az alábbiak szerint módosul:
  „A bank tőkéje 232 392 989 000 EUR, amelyet a tagállamok a következők szerint jegyeznek:






  Németország | 37 578 019 000 |
| --- | --- | --- |
| Franciaország | 37 578 019 000 |
| Olaszország | 37 578 019 000 |
| Egyesült Királyság | 37 578 019 000 |
| Spanyolország | 22 546 811 500 |
| Belgium | 10 416 365 500 |
| Hollandia | 10 416 365 500 |
| Svédország | 6 910 226 000 |
| Dánia | 5 274 105 000 |
| Ausztria | 5 170 732 500 |
| Lengyelország | 4 810 160 500 |
| Finnország | 2 970 783 000 |
| Görögország | 2 825 416 500 |
| Portugália | 1 820 820 000 |
| Cseh Köztársaság | 1 774 990 500 |
| Magyarország | 1 679 222 000 |
| Írország | 1 318 525 000 |
| Románia | 1 217 626 000 |
| Szlovákia | 604 206 500 |
| Szlovénia | 560 951 500 |
| Bulgária | 410 217 500 |
| Litvánia | 351 981 000 |
| Luxemburg | 263 707 000 |
| Ciprus | 258 583 500 |
| Lettország | 214 805 000 |
| Észtország | 165 882 000 |
| Málta | 98 429 500” |

3.4.

a bank Alapokmánya 4. cikke (1) bekezdésének első albekezdése 2009. április 1-jével az alábbiak szerint módosul:

„A bank tőkéje 232 392 989 000 EUR, amelyet a tagállamok a következők szerint jegyeznek:

Németország

37 578 019 000

Franciaország

37 578 019 000

Olaszország

37 578 019 000

Egyesült Királyság

37 578 019 000

Spanyolország

22 546 811 500

Belgium

10 416 365 500

Hollandia

10 416 365 500

Svédország

6 910 226 000

Dánia

5 274 105 000

Ausztria

5 170 732 500

Lengyelország

4 810 160 500

Finnország

2 970 783 000

Görögország

2 825 416 500

Portugália

1 820 820 000

Cseh Köztársaság

1 774 990 500

Magyarország

1 679 222 000

Írország

1 318 525 000

Románia

1 217 626 000

Szlovákia

604 206 500

Szlovénia

560 951 500

Bulgária

410 217 500

Litvánia

351 981 000

Luxemburg

263 707 000

Ciprus

258 583 500

Lettország

214 805 000

Észtország

165 882 000

Málta

98 429 500”

| 4. | Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni. |
| --- | --- |

4.

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzé kell tenni.

a Kormányzótanács részéről

az elnök

C. STAVRAKIS

a titkár

A. QUEREJETA

---