# Uradni list L 17/2010

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2010.017.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 17 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5322. januar 2010 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2010.017.slv

Uradni list

Evropske unije

L 17

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5322. januar 2010

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena Uredba Sveta (EU) št. 54/2010 z dne 19. januarja 2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov s poreklom iz Združenih držav Amerike | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 55/2010 z dne 21. januarja 2010 o prepovedi ribolova na mola v vodah ES con ICES IV in IIa s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije | 21 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 56/2010 z dne 21. januarja 2010 o prepovedi ribolova na raže v vodah ES con ICES IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske | 23 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 57/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 25 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 58/2010 z dne 21. januarja 2010 o nedodelitvi nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008 | 27 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 59/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju jajc | 28 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 60/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi stopenj nadomestil za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi | 30 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 61/2010 z dne 21. januarja 2010 o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008 | 32 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 62/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa | 33 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 63/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju perutninskega mesa | 37 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 64/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju prašičjega mesa | 39 |
| | | Uredba Komisije (EU) št. 65/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95 | 41 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena Uredba Sveta (EU) št. 54/2010 z dne 19. januarja 2010 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov s poreklom iz Združenih držav Amerike

1

*

Uredba Komisije (EU) št. 55/2010 z dne 21. januarja 2010 o prepovedi ribolova na mola v vodah ES con ICES IV in IIa s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

21

*

Uredba Komisije (EU) št. 56/2010 z dne 21. januarja 2010 o prepovedi ribolova na raže v vodah ES con ICES IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske

23

Uredba Komisije (EU) št. 57/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

25

Uredba Komisije (EU) št. 58/2010 z dne 21. januarja 2010 o nedodelitvi nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

27

Uredba Komisije (EU) št. 59/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju jajc

28

Uredba Komisije (EU) št. 60/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi stopenj nadomestil za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

30

Uredba Komisije (EU) št. 61/2010 z dne 21. januarja 2010 o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

32

Uredba Komisije (EU) št. 62/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa

33

Uredba Komisije (EU) št. 63/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju perutninskega mesa

37

Uredba Komisije (EU) št. 64/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju prašičjega mesa

39

Uredba Komisije (EU) št. 65/2010 z dne 21. januarja 2010 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

41

| | | IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/37/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 27. novembra 2009 o evropskem letu prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva (2011) | 43 |
| | | 2010/38/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 21. oktobra 2008 o državni pomoči C 20/08 (ex N 62/08), ki jo Italija namerava izvesti v skladu s spremenjeno shemo N 59/04 o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6015)

   (
  1
  ) | 50 |

IV   Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

2010/37/ES

*

Odločba Sveta z dne 27. novembra 2009 o evropskem letu prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva (2011)

43

2010/38/ES

*

Odločba Komisije z dne 21. oktobra 2008 o državni pomoči C 20/08 (ex N 62/08), ki jo Italija namerava izvesti v skladu s spremenjeno shemo N 59/04 o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6015)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6015)

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/1

---

IZVEDBENA UREDBA SVETA (EU) št. 54/2010

z dne 19. januarja 2010

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov s poreklom iz Združenih držav Amerike

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1), ki razveljavlja Uredbo Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (2) (v nadaljevanju: osnovna uredba), in zlasti členov 9(4) in 11(2) Uredbe (ES) št. 1225/2009,

ob upoštevanju predloga, ki ga je po posvetovanju s svetovalnim odborom predložila Evropska Komisija,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

1.   Veljavni ukrepi

| (1) | Svet je februarja 1994 z Uredbo (ES) št. 229/94 (3) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov („zadevni izdelek“) s poreklom iz Združenih držav Amerike (ZDA). |
| --- | --- |

(1)

Svet je februarja 1994 z Uredbo (ES) št. 229/94 (3) uvedel dokončne protidampinške dajatve na uvoz etanolaminov („zadevni izdelek“) s poreklom iz Združenih držav Amerike (ZDA).

| (2) | Na podlagi zahtevka Sveta evropske kemične industrije (CEFIC) se je julija 2005 začel pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Z Uredbo (ES) št. 1583/2006 (4) je Svet zaključil pregled in uvedel dokončne protidampinške ukrepe za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA. Dajatve so bile v obliki posebnih fiksnih stopenj dajatev. |
| --- | --- |

(2)

Na podlagi zahtevka Sveta evropske kemične industrije (CEFIC) se je julija 2005 začel pregled zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. Z Uredbo (ES) št. 1583/2006 (4) je Svet zaključil pregled in uvedel dokončne protidampinške ukrepe za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA. Dajatve so bile v obliki posebnih fiksnih stopenj dajatev.

2.   Zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa

| (3) | Po objavi obvestila o bližnjem izteku protidampinških ukrepov za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA (5) oktobra 2008 je Komisija 25. julija 2008 prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Po objavi obvestila o bližnjem izteku protidampinških ukrepov za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA (5) oktobra 2008 je Komisija 25. julija 2008 prejela zahtevek za pregled v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

| (4) | Zahtevek so vložili BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH in Akzo Nobel Functional Chemicals AB („proizvajalci vložniki Unije“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje etanolamina v Unije. |
| --- | --- |

(4)

Zahtevek so vložili BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH in Akzo Nobel Functional Chemicals AB („proizvajalci vložniki Unije“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo večji delež, v tem primeru več kot 50 % celotne proizvodnje etanolamina v Unije.

| (5) | Zahtevek je temeljil na predvidevanju, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode industriji Unije. |
| --- | --- |

(5)

Zahtevek je temeljil na predvidevanju, da bi iztek ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga in škode industriji Unije.

| (6) | Po posvetu s svetovalnim odborom je bilo ugotovljeno, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je Komisija z obvestilom o začetku začela preiskavo (6) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(6)

Po posvetu s svetovalnim odborom je bilo ugotovljeno, da obstajajo zadostni dokazi za začetek pregleda zaradi izteka ukrepov, zato je Komisija z obvestilom o začetku začela preiskavo (6) v skladu s členom 11(2) osnovne uredbe.

3.   Preiskava

| (7) | Službe Komisije so o začetku pregleda uradno obvestile proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v ZDA, uvoznike/trgovce, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in organe ZDA. Zainteresirane stranke so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(7)

Službe Komisije so o začetku pregleda uradno obvestile proizvajalce Unije, proizvajalce izvoznike v ZDA, uvoznike/trgovce, uporabnike v Uniji, za katere je znano, da jih to zadeva, in organe ZDA. Zainteresirane stranke so imele možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo Komisijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (8) | Službe Komisije so vprašalnike poslale vsem znanim zadevnim strankam in tistim, ki so ga zahtevale v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(8)

Službe Komisije so vprašalnike poslale vsem znanim zadevnim strankam in tistim, ki so ga zahtevale v roku iz obvestila o začetku.

| (9) | Komisija je neposredno vpletenim strankam dala tudi možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je neposredno vpletenim strankam dala tudi možnost, da pisno izrazijo svoja stališča in zaprosijo za zaslišanje v roku iz obvestila o začetku.

| (10) | Izpolnjene vprašalnike sta poslala dva proizvajalca izvoznika v ZDA, en povezan uvoznik v Uniji, en povezan uvoznik v Švici, proizvajalci vložniki Unije in en industrijski uporabnik v Uniji. Dodatni proizvajalec izvoznik iz ZDA (Huntsman Petrochemical Corporation) je predložil dokument („dokument o stališču“), v katerem je trdil, da bi bilo treba ukrepe razveljaviti, vendar ni odgovoril na vprašalnik. |
| --- | --- |

(10)

Izpolnjene vprašalnike sta poslala dva proizvajalca izvoznika v ZDA, en povezan uvoznik v Uniji, en povezan uvoznik v Švici, proizvajalci vložniki Unije in en industrijski uporabnik v Uniji. Dodatni proizvajalec izvoznik iz ZDA (Huntsman Petrochemical Corporation) je predložil dokument („dokument o stališču“), v katerem je trdil, da bi bilo treba ukrepe razveljaviti, vendar ni odgovoril na vprašalnik.

| (11) | Službe Komisije so poiskale in preverile vse informacije, ki so se jim zdele potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:






  (a) | proizvajalci vložniki Unije
  BASF SE/AG, Ludwigshafen, Nemčija
  INEOS Oxide Ltd., Southampton, Združeno kraljestvo
  Sasol Germany GmbH, Hamburg, Nemčija
  Akzo Nobel Functional Chemicals AB, Stenungsund, Švedska |
| --- | --- | --- |

(11)

Službe Komisije so poiskale in preverile vse informacije, ki so se jim zdele potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava dampinga in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili izvedeni v prostorih naslednjih družb:

(a)

proizvajalci vložniki Unije

BASF SE/AG, Ludwigshafen, Nemčija

INEOS Oxide Ltd., Southampton, Združeno kraljestvo

Sasol Germany GmbH, Hamburg, Nemčija

Akzo Nobel Functional Chemicals AB, Stenungsund, Švedska

| (b) | proizvajalci izvozniki v ZDA
  The Dow Chemical Company, Midland, Michigan in Seadrift, Teksas, ZDA
  INEOS Oxide LLC, Houston, Teksas in Plaquemine, Louisiana, ZDA |
| --- | --- |

(b)

proizvajalci izvozniki v ZDA

The Dow Chemical Company, Midland, Michigan in Seadrift, Teksas, ZDA

INEOS Oxide LLC, Houston, Teksas in Plaquemine, Louisiana, ZDA

| (c) | povezani uvoznik v Uniji
  INEOS Oxide Ltd., Zwijndrecht, Belgija |
| --- | --- |

(c)

povezani uvoznik v Uniji

INEOS Oxide Ltd., Zwijndrecht, Belgija

| (d) | povezani uvoznik v Švici
  Dow Europe GmbH, Horgen, Švica |
| --- | --- |

(d)

povezani uvoznik v Švici

Dow Europe GmbH, Horgen, Švica

| (e) | industrijski uporabnik v Uniji
  Evonik Degussa GmbH, Essen, Nemčija. |
| --- | --- |

(e)

industrijski uporabnik v Uniji

Evonik Degussa GmbH, Essen, Nemčija.

4.   Obdobje preiskave

| (12) | Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2007 do 30. septembra 2008 („OPP“). |
| --- | --- |

(12)

Preiskava v zvezi z nadaljevanjem ali ponovitvijo dampinga in škode je zajela obdobje od 1. oktobra 2007 do 30. septembra 2008 („OPP“).

| (13) | Preučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2005 do konca OPP („obravnavano obdobje“). Poleg tega so bili ocenjeni tudi trendi za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode glede na vpliv svetovne gospodarske krize na trg etanolamina po OPP. |
| --- | --- |

(13)

Preučevanje trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajelo obdobje od 1. januarja 2005 do konca OPP („obravnavano obdobje“). Poleg tega so bili ocenjeni tudi trendi za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovnega pojava škode glede na vpliv svetovne gospodarske krize na trg etanolamina po OPP.

B.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

1.   Zadevni izdelek

| (14) | Zadevni izdelek je enak izdelku iz prejšnjih preiskav, tj. etanolamini s poreklom iz ZDA, ki trenutno spadajo pod oznake KN ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 in 2922 13 10. Etanolamini se pridobivajo tako, da etilen oksid (EO), ki nastane z reakcijo med etilenom in kisikom, reagira z amoniakom. Ta sinteza povzroči tri hkratne reakcije in tri različne vrste etanolaminov: monoetanolamin (MEA), dietanolamin (DEA) in trietanolamin (TEA), odvisno od tega, kolikokrat se veže EO. Največje število kombinacij je omejeno s številom vodikovih elementov v amoniaku, to je tri. Delež treh vrst v skupni proizvodnji je določen s posebno zasnovo proizvodnih obratov in se lahko do neke stopnje nadzira z izbiro („molekulskega“) razmerja amoniak/EO. |
| --- | --- |

(14)

Zadevni izdelek je enak izdelku iz prejšnjih preiskav, tj. etanolamini s poreklom iz ZDA, ki trenutno spadajo pod oznake KN ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 in 2922 13 10. Etanolamini se pridobivajo tako, da etilen oksid (EO), ki nastane z reakcijo med etilenom in kisikom, reagira z amoniakom. Ta sinteza povzroči tri hkratne reakcije in tri različne vrste etanolaminov: monoetanolamin (MEA), dietanolamin (DEA) in trietanolamin (TEA), odvisno od tega, kolikokrat se veže EO. Največje število kombinacij je omejeno s številom vodikovih elementov v amoniaku, to je tri. Delež treh vrst v skupni proizvodnji je določen s posebno zasnovo proizvodnih obratov in se lahko do neke stopnje nadzira z izbiro („molekulskega“) razmerja amoniak/EO.

| (15) | Zadevni izdelek se uporablja kot vmesni izdelek in/ali aditiv za površinsko aktivne snovi, ki se uporabljajo v čistilnih sredstvih in izdelkih za osebno nego, kozmetiki, gnojilih in sredstvih za zaščito pridelka (glifosat), antikorozijskih sredstvih, mazalnih oljih, tekstilnih dodatkih in mehčalcih za tkanine (esterquati), fotografskih kemikalijah, pri predelavi papirja in kovin, obdelavi lesa, kot pomožno sredstvo za mletje in povezovanje v proizvodnji cementa ter kot absorpcijsko pomožno sredstvo za izpiranje plinov (odstranjevanje kislin). Izdelek lahko uporabljajo tudi proizvajalci sami ali njihovi povezani proizvajalci pri proizvodnji etilenaminov. Nove uporabe MEA vključujejo tavrin in elektroniko, zlasti izdelke, ki sodijo v sektor zaslonov LCD. |
| --- | --- |

(15)

Zadevni izdelek se uporablja kot vmesni izdelek in/ali aditiv za površinsko aktivne snovi, ki se uporabljajo v čistilnih sredstvih in izdelkih za osebno nego, kozmetiki, gnojilih in sredstvih za zaščito pridelka (glifosat), antikorozijskih sredstvih, mazalnih oljih, tekstilnih dodatkih in mehčalcih za tkanine (esterquati), fotografskih kemikalijah, pri predelavi papirja in kovin, obdelavi lesa, kot pomožno sredstvo za mletje in povezovanje v proizvodnji cementa ter kot absorpcijsko pomožno sredstvo za izpiranje plinov (odstranjevanje kislin). Izdelek lahko uporabljajo tudi proizvajalci sami ali njihovi povezani proizvajalci pri proizvodnji etilenaminov. Nove uporabe MEA vključujejo tavrin in elektroniko, zlasti izdelke, ki sodijo v sektor zaslonov LCD.

2.   Podobni izdelek

| (16) | Kot v prvotni in prejšnjih preiskavah v zvezi s pregledom se je pokazalo, da ima zadevni izdelek, proizveden v ZDA in prodan Uniji, enake fizikalne in tehnične lastnosti kot izdelek, ki ga v Uniji proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije, in da se ta dva izdelka glede uporabe ne razlikujeta. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je zadevni izdelek, proizveden v ZDA in prodan Uniji, enak izdelku, ki se prodaja na ameriškem domačemu trgu. Zato je treba vse te izdelke obravnavati kot podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(16)

Kot v prvotni in prejšnjih preiskavah v zvezi s pregledom se je pokazalo, da ima zadevni izdelek, proizveden v ZDA in prodan Uniji, enake fizikalne in tehnične lastnosti kot izdelek, ki ga v Uniji proizvajajo in prodajajo proizvajalci Unije, in da se ta dva izdelka glede uporabe ne razlikujeta. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da je zadevni izdelek, proizveden v ZDA in prodan Uniji, enak izdelku, ki se prodaja na ameriškem domačemu trgu. Zato je treba vse te izdelke obravnavati kot podobne izdelke v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

C.   VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA DAMPINGA

| (17) | V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je preučilo, ali damping trenutno obstaja, in, če obstaja, ali je verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 11(2) osnovne uredbe se je preučilo, ali damping trenutno obstaja, in, če obstaja, ali je verjetno, da bi iztek ukrepov povzročil nadaljevanje ali ponovitev dampinga.

1.   Uvodne opombe

| (18) | Od štirih ameriških proizvajalcev izvoznikov, navedenih v pritožbi, sta dva sodelovala, eden ni sodeloval v preiskavi, ampak samo predložil dokument o stališču, od četrte ameriške družbe, navedene v pritožbi, pa ni bil prejet noben odgovor ali kakršna koli druga informacija. |
| --- | --- |

(18)

Od štirih ameriških proizvajalcev izvoznikov, navedenih v pritožbi, sta dva sodelovala, eden ni sodeloval v preiskavi, ampak samo predložil dokument o stališču, od četrte ameriške družbe, navedene v pritožbi, pa ni bil prejet noben odgovor ali kakršna koli druga informacija.

| (19) | Dva sodelujoča proizvajalca izvoznika sta predstavljala večji del (tj. več kot 90 %, natančne številke ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti) uvoza v Unijo med OPP, ki je znašal 37 583 ton in je za 8,5 % nižji od uvoza med prejšnjim obdobjem preiskave (od 1. julija 2004 do 30. junija 2005). Uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA v Unijo je med OPP predstavljal 14 % potrošnje Unije. |
| --- | --- |

(19)

Dva sodelujoča proizvajalca izvoznika sta predstavljala večji del (tj. več kot 90 %, natančne številke ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti) uvoza v Unijo med OPP, ki je znašal 37 583 ton in je za 8,5 % nižji od uvoza med prejšnjim obdobjem preiskave (od 1. julija 2004 do 30. junija 2005). Uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA v Unijo je med OPP predstavljal 14 % potrošnje Unije.

2.   Damping uvoza med OPP

| (20) | Pri dveh sodelujočih proizvajalcih izvoznikih iz ZDA je bila normalna vrednost za vsako vrsto zadevnega izdelka določena na osnovi cen na ameriškem domačem trgu, ki so jih nepovezane stranke plačale ali jih plačujejo, v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe, ker je bilo ugotovljeno, da je bila ta prodaja opravljena v zadostnih količinah in v običajnem poteku trgovine. |
| --- | --- |

(20)

Pri dveh sodelujočih proizvajalcih izvoznikih iz ZDA je bila normalna vrednost za vsako vrsto zadevnega izdelka določena na osnovi cen na ameriškem domačem trgu, ki so jih nepovezane stranke plačale ali jih plačujejo, v skladu s členom 2(1) osnovne uredbe, ker je bilo ugotovljeno, da je bila ta prodaja opravljena v zadostnih količinah in v običajnem poteku trgovine.

| (21) | Kot v prvotni in prejšnjih preiskavah v zvezi s pregledom je ta preiskava spet pokazala, da sta dva sodelujoča proizvajalca izvoznika iz ZDA izvažala zadevni izdelek v Unijo prek povezanih družb. Zato in v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe so bile izvozne cene konstruirane na podlagi cen, po katerih je bil uvožen izdelek prvič preprodan neodvisnim kupcem v Uniji. Izvedene so bile prilagoditve vseh stroškov, nastalih med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški ter dobičkom, ki so ga v OPP v Uniji ustvarile uvozne družbe. V zvezi s stopnjo dobička ni bilo mogoče uporabiti dejanskega dobička povezanih trgovcev, saj zaradi razmerja med proizvajalci izvozniki in povezanimi trgovci te cene niso zanesljive. Njihova stopnja dobička je bila zato določena na primerni stopnji, ki ni presegala dejanske stopnje dobička povezanih trgovcev in v skladu s stopnjami dobička, uporabljenimi iz podobnih razlogov v prejšnji preiskavi. |
| --- | --- |

(21)

Kot v prvotni in prejšnjih preiskavah v zvezi s pregledom je ta preiskava spet pokazala, da sta dva sodelujoča proizvajalca izvoznika iz ZDA izvažala zadevni izdelek v Unijo prek povezanih družb. Zato in v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe so bile izvozne cene konstruirane na podlagi cen, po katerih je bil uvožen izdelek prvič preprodan neodvisnim kupcem v Uniji. Izvedene so bile prilagoditve vseh stroškov, nastalih med uvozom in nadaljnjo prodajo, vključno s prodajnimi, splošnimi in administrativnimi stroški ter dobičkom, ki so ga v OPP v Uniji ustvarile uvozne družbe. V zvezi s stopnjo dobička ni bilo mogoče uporabiti dejanskega dobička povezanih trgovcev, saj zaradi razmerja med proizvajalci izvozniki in povezanimi trgovci te cene niso zanesljive. Njihova stopnja dobička je bila zato določena na primerni stopnji, ki ni presegala dejanske stopnje dobička povezanih trgovcev in v skladu s stopnjami dobička, uporabljenimi iz podobnih razlogov v prejšnji preiskavi.

| (22) | Normalna vrednost je bila primerjana s povprečno izvozno ceno za vsako vrsto zadevnega izdelka, na podlagi franko tovarna in na enaki ravni trgovine. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe in za zagotovitev poštene primerjave so bile upoštevane razlike v dejavnikih, za katere se je trdilo in dokazalo, da vplivajo na ceno in primerljivost cen. Prilagoditve so bile izvedene za notranji in čezmorski prevoz, zbirne popuste, manipulativne stroške in stroške pakiranja, stroške posojil in uvozne dajatve, ki so bili vsi odšteti od cen pri nadaljnji prodaji, da se izračuna cena franko tovarna. |
| --- | --- |

(22)

Normalna vrednost je bila primerjana s povprečno izvozno ceno za vsako vrsto zadevnega izdelka, na podlagi franko tovarna in na enaki ravni trgovine. V skladu s členom 2(10) osnovne uredbe in za zagotovitev poštene primerjave so bile upoštevane razlike v dejavnikih, za katere se je trdilo in dokazalo, da vplivajo na ceno in primerljivost cen. Prilagoditve so bile izvedene za notranji in čezmorski prevoz, zbirne popuste, manipulativne stroške in stroške pakiranja, stroške posojil in uvozne dajatve, ki so bili vsi odšteti od cen pri nadaljnji prodaji, da se izračuna cena franko tovarna.

| (23) | V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena za vsako vrsto izdelka na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno na enaki ravni trgovine. Ta primerjava je pokazala damping v OPP, čeprav na nižji ravni, kot je bila ugotovljena pri prejšnjem pregledu. Tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek vrednosti CIF meja Unije, je znašala 11,9 % za INEOS Oxide LLC in 0 % za družbo Dow Chemical. Za druge ameriške proizvajalce, ki niso sodelovali v preiskavi in so med OPP pokrivali manj kot 5 % (natančne številke ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti) ameriškega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, je morala stopnja dampinga temeljiti na razpoložljivih dejstvih v skladu z določbami člena 18 osnovne uredbe.
  Kot je bilo navedeno, je preiskava pokazala damping. Zato se v skladu z določbami člena 18(6) osnovne uredbe obstoj dampinga na stopnji, ugotovljeni za INEOS Oxide LLC, tj. 11,9 %, pripiše tudi navedenim izvoznikom, ki niso sodelovali v preiskavi. Ni razloga, da bi domnevali, da je stranka, ki ni sodelovala v preiskavi, izvajala manjši damping kot sodelujoče stranke, in da bi jo obravnavali bolj ugodno kot stranke, ki so sodelovale. Treba je omeniti, da za nesodelujočega ameriškega proizvajalca ni bilo na voljo nobenih preverljivih informacij, odgovori na vprašalnik sodelujočega proizvajalca izvoznika iz ZDA, preverjeni glede na statistiko Eurostata, pa izključujejo možnost, da bi manjkajoče količine izvozili sodelujoči proizvajalci izvozniki iz ZDA. |
| --- | --- |

(23)

V skladu s členom 2(11) osnovne uredbe je bila stopnja dampinga določena za vsako vrsto izdelka na podlagi primerjave med tehtano povprečno normalno vrednostjo in tehtano povprečno izvozno ceno na enaki ravni trgovine. Ta primerjava je pokazala damping v OPP, čeprav na nižji ravni, kot je bila ugotovljena pri prejšnjem pregledu. Tehtana povprečna stopnja dampinga, izražena kot odstotek vrednosti CIF meja Unije, je znašala 11,9 % za INEOS Oxide LLC in 0 % za družbo Dow Chemical. Za druge ameriške proizvajalce, ki niso sodelovali v preiskavi in so med OPP pokrivali manj kot 5 % (natančne številke ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti) ameriškega izvoza zadevnega izdelka v Unijo, je morala stopnja dampinga temeljiti na razpoložljivih dejstvih v skladu z določbami člena 18 osnovne uredbe.

Kot je bilo navedeno, je preiskava pokazala damping. Zato se v skladu z določbami člena 18(6) osnovne uredbe obstoj dampinga na stopnji, ugotovljeni za INEOS Oxide LLC, tj. 11,9 %, pripiše tudi navedenim izvoznikom, ki niso sodelovali v preiskavi. Ni razloga, da bi domnevali, da je stranka, ki ni sodelovala v preiskavi, izvajala manjši damping kot sodelujoče stranke, in da bi jo obravnavali bolj ugodno kot stranke, ki so sodelovale. Treba je omeniti, da za nesodelujočega ameriškega proizvajalca ni bilo na voljo nobenih preverljivih informacij, odgovori na vprašalnik sodelujočega proizvajalca izvoznika iz ZDA, preverjeni glede na statistiko Eurostata, pa izključujejo možnost, da bi manjkajoče količine izvozili sodelujoči proizvajalci izvozniki iz ZDA.

3.   Razvoj uvoza ob razveljavitvi ukrepov

| (24) | Po analizi obstoja dampinga v OPP je bila preučena verjetnost nadaljevanja dampinga. |
| --- | --- |

(24)

Po analizi obstoja dampinga v OPP je bila preučena verjetnost nadaljevanja dampinga.

| (25) | Ukinitev ukrepov bi izvoznikom omogočila znižanje izvoznih cen. S tem bi izdelek iz ZDA postal privlačnejši na trgu Unije. Če bi se izvozne cene znižale sorazmerno z ravnjo protidampinških dajatev, bi stopnje dampinga, ugotovljene v OPP, znašale 12 % za INEOS Oxide LLC in nesodelujoče stranke (v skladu s členom 18 osnovne uredbe), medtem ko še vedno ne bi bil ugotovljen damping za Dow Chemical. Majhna razlika med stopnjo dampinga s prišteto dajatvijo in stopnjo dampinga brez dajatve je posledica dejstva, da je bila med OPP splošna raven cen za etanolamine precej visoka, kar je pomenilo, da je imela uvedena protidampinška dajatev v obliki posebnega fiksnega zneska minimalen učinek. Po OPP so se cene etanolaminov na splošno precej znižale, kot je podrobneje opisano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(25)

Ukinitev ukrepov bi izvoznikom omogočila znižanje izvoznih cen. S tem bi izdelek iz ZDA postal privlačnejši na trgu Unije. Če bi se izvozne cene znižale sorazmerno z ravnjo protidampinških dajatev, bi stopnje dampinga, ugotovljene v OPP, znašale 12 % za INEOS Oxide LLC in nesodelujoče stranke (v skladu s členom 18 osnovne uredbe), medtem ko še vedno ne bi bil ugotovljen damping za Dow Chemical. Majhna razlika med stopnjo dampinga s prišteto dajatvijo in stopnjo dampinga brez dajatve je posledica dejstva, da je bila med OPP splošna raven cen za etanolamine precej visoka, kar je pomenilo, da je imela uvedena protidampinška dajatev v obliki posebnega fiksnega zneska minimalen učinek. Po OPP so se cene etanolaminov na splošno precej znižale, kot je podrobneje opisano v nadaljevanju.

| (26) | Neizkoriščena proizvodna zmogljivost v ZDA med OPP ni zanemarljiva. Ocenjuje se, da je bilo v ZDA med OPP približno 60 000 ton neizkoriščene proizvodne zmogljivosti. To je bilo izračunano na podlagi proizvedenih količin dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, dejstva, da so normalne pričakovane stopnje proizvodnje približno 90 % načrtovane dejavnosti, domneve, da dejanski donos proizvodnje nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz ZDA ni bil manjši od 80 % načrtovane dejavnosti, in informacij vodilnih strokovnih publikacij. Navedena številka bi se lahko zvišala na 85 000 ton ob doseganju ambicioznejših stopenj proizvodnje. V primerjavi z ocenjeno skupno načrtovano dejavnostjo v ZDA v višini 732 000 ton je skupno ocenjeno povpraševanje, vključno z lastno potrošnjo, znašalo 588 000 ton. Razmeroma nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je bila posledica številnih incidentov, ki so se dogajali v zadnjih letih, in sicer selektivnih prekinitev delovanja, ki so jih izvajali proizvajalci ZDA za ohranjanje majhnih zalog, uvedbe širitev zmogljivosti (zadnja širitev Dow Chemical za 45 000 ton in zadnja širitev enega od nesodelujočih ameriških proizvajalcev v višini 32 000 ton) in vpliva orkanov Gustav in Ike na določene proizvodne obrate oziroma nekatere obrate za predelavo surovin. Kar se tiče orkanov Ike in Gustav, sta imela med OPP še vedno določen vpliv, vendar je bil ta vpliv po OPP odpravljen.
  Po ocenah PCI Consulting Group (PCI) v letu 2008 je izgubljena proizvodnja znašala 39 000 ton (7). Obstoj morebitnih neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti v ZDA med letoma 2007 in 2008, tj. med obdobjem, ki ga zajema OPP, je potrdila tudi vodilna letna publikacija, ki preučuje trg etanolamina (8). Za leto 2007 je ta publikacija ocenila, da je ponudba na trgu ZDA prevelika za 65 000 ton. Prosto zmogljivost v višini približno 60 000 ton je treba primerjati z obsegom izvoza iz ZDA v Unijo v OPP (37 583 ton) in skupno potrošnjo Unije (268 000 ton). Iz navedenega sledi, da obstaja velika možnost za povečanje izvoza iz ZDA in prevzem velikega dela trga Unije. |
| --- | --- |

(26)

Neizkoriščena proizvodna zmogljivost v ZDA med OPP ni zanemarljiva. Ocenjuje se, da je bilo v ZDA med OPP približno 60 000 ton neizkoriščene proizvodne zmogljivosti. To je bilo izračunano na podlagi proizvedenih količin dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, dejstva, da so normalne pričakovane stopnje proizvodnje približno 90 % načrtovane dejavnosti, domneve, da dejanski donos proizvodnje nesodelujočih proizvajalcev izvoznikov iz ZDA ni bil manjši od 80 % načrtovane dejavnosti, in informacij vodilnih strokovnih publikacij. Navedena številka bi se lahko zvišala na 85 000 ton ob doseganju ambicioznejših stopenj proizvodnje. V primerjavi z ocenjeno skupno načrtovano dejavnostjo v ZDA v višini 732 000 ton je skupno ocenjeno povpraševanje, vključno z lastno potrošnjo, znašalo 588 000 ton. Razmeroma nizka stopnja izkoriščenosti zmogljivosti je bila posledica številnih incidentov, ki so se dogajali v zadnjih letih, in sicer selektivnih prekinitev delovanja, ki so jih izvajali proizvajalci ZDA za ohranjanje majhnih zalog, uvedbe širitev zmogljivosti (zadnja širitev Dow Chemical za 45 000 ton in zadnja širitev enega od nesodelujočih ameriških proizvajalcev v višini 32 000 ton) in vpliva orkanov Gustav in Ike na določene proizvodne obrate oziroma nekatere obrate za predelavo surovin. Kar se tiče orkanov Ike in Gustav, sta imela med OPP še vedno določen vpliv, vendar je bil ta vpliv po OPP odpravljen.

Po ocenah PCI Consulting Group (PCI) v letu 2008 je izgubljena proizvodnja znašala 39 000 ton (7). Obstoj morebitnih neizkoriščenih proizvodnih zmogljivosti v ZDA med letoma 2007 in 2008, tj. med obdobjem, ki ga zajema OPP, je potrdila tudi vodilna letna publikacija, ki preučuje trg etanolamina (8). Za leto 2007 je ta publikacija ocenila, da je ponudba na trgu ZDA prevelika za 65 000 ton. Prosto zmogljivost v višini približno 60 000 ton je treba primerjati z obsegom izvoza iz ZDA v Unijo v OPP (37 583 ton) in skupno potrošnjo Unije (268 000 ton). Iz navedenega sledi, da obstaja velika možnost za povečanje izvoza iz ZDA in prevzem velikega dela trga Unije.

| (27) | Glede številnih pomembnih ameriških izvoznih trgov je preiskava pokazala, da bodo imeli ameriški proizvajalci vedno več težav z oskrbo teh trgov, ker so slednji pred kratkim postali ali bodo kmalu postali samozadostni. Dejansko so bile na trgih tretjih držav, ki jih oskrbujejo ZDA, pred kratkim zaključene številne širitve zmogljivosti oziroma so trenutno v postopku uvajanja. To so:






  (i) | nedavna širitev proizvodnje v Braziliji (od 55 000 do 65 000 ton, odvisno od virov), pomemben trg za ameriške proizvajalce; |
| --- | --- | --- |

(27)

Glede številnih pomembnih ameriških izvoznih trgov je preiskava pokazala, da bodo imeli ameriški proizvajalci vedno več težav z oskrbo teh trgov, ker so slednji pred kratkim postali ali bodo kmalu postali samozadostni. Dejansko so bile na trgih tretjih držav, ki jih oskrbujejo ZDA, pred kratkim zaključene številne širitve zmogljivosti oziroma so trenutno v postopku uvajanja. To so:

(i)

nedavna širitev proizvodnje v Braziliji (od 55 000 do 65 000 ton, odvisno od virov), pomemben trg za ameriške proizvajalce;

| (ii) | skupna širitev v obsegu 180 000 ton na Kitajskem, trg, na katerega nekateri ameriški proizvajalci izvažajo preko skupnih podjetij, ustanovljenih v drugih azijskih državah, ter |
| --- | --- |

(ii)

skupna širitev v obsegu 180 000 ton na Kitajskem, trg, na katerega nekateri ameriški proizvajalci izvažajo preko skupnih podjetij, ustanovljenih v drugih azijskih državah, ter

| (iii) | širitev na Tajvanu in Tajskem (skupno v višini 90 000 ton), zaradi česar je za azijski trg značilna presežna zmogljivost z le malo prostora za kakšno stranko izven azijskega območja, ki bi lahko uvažala na azijski trg. Celoten izvoz ZDA v letu 2008 na druge trge razen na trg Unije je znašal 137 600 ton, od tega je azijski trg prejel 61 600 ton (9). Zato bo treba veliko količino preusmeriti na nove trge. |
| --- | --- |

(iii)

širitev na Tajvanu in Tajskem (skupno v višini 90 000 ton), zaradi česar je za azijski trg značilna presežna zmogljivost z le malo prostora za kakšno stranko izven azijskega območja, ki bi lahko uvažala na azijski trg. Celoten izvoz ZDA v letu 2008 na druge trge razen na trg Unije je znašal 137 600 ton, od tega je azijski trg prejel 61 600 ton (9). Zato bo treba veliko količino preusmeriti na nove trge.

| (28) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 26, je na voljo nekaj pomembne proste zmogljivosti, ki se lahko v primeru razveljavitve ukrepov uporabi za večjo proizvodnjo etanolamina in za prodajo etanolamina na trgu Unije. Poleg tega je verjetno, da bodo postali izvozni trgi, ki so pomembni za ameriške proizvajalce, zasičeni zaradi povečanja njihove lokalne proizvodnje, zaradi česar bo postal trg Unije zelo privlačen trg za ameriške proizvajalce. |
| --- | --- |

(28)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 26, je na voljo nekaj pomembne proste zmogljivosti, ki se lahko v primeru razveljavitve ukrepov uporabi za večjo proizvodnjo etanolamina in za prodajo etanolamina na trgu Unije. Poleg tega je verjetno, da bodo postali izvozni trgi, ki so pomembni za ameriške proizvajalce, zasičeni zaradi povečanja njihove lokalne proizvodnje, zaradi česar bo postal trg Unije zelo privlačen trg za ameriške proizvajalce.

| (29) | Preučeno je bilo tudi morebitno poslovno ravnanje nesodelujočega ameriškega proizvajalca iz uvodne izjave 10. Treba je spomniti, da je edini dokument, ki ga je ta stranka predložila, dokument o stališču, v katerem proizvajalec ugotavlja, da uvoz etanolamina ameriškega porekla ne povzroča škode in da ne obstaja verjetnost ponovitve škodljivega dampinga. Družba je trdila, da je imela med OPP le manjšo prodajo zadevnega izdelka dvema nepovezanima in eni povezani stranki v Uniji. Navedla je tudi, da bi želela imeti običajen in pravičen vzorec prodaje v Uniji, vendar ni priskrbela nobenih konkretnih podatkov ali preverljivih informacij glede svojih dejavnosti v OPP v zvezi z zadevnim izdelkom ali predvidenega ravnanja v prihodnosti glede poslovanja z etanolaminom v zvezi s trgom Unije. Zato so morale ugotovitve glede tega nesodelujočega ameriškega proizvajalca v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljiti na razpoložljivih dejstvih. V zvezi s tem so bile pridobljene razpoložljive informacije s spletne strani te stranke, pa tudi zadevni podatki, ki jih je objavil CEH Product Review on Ethanolamines (SRI Consulting), vodilna strokovna publikacija. Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je ta nesodelujoči ameriški proizvajalec med OPP z zadevnim izdelkom, obravnavanim kot poslovnim sektorjem, ki sodi v skupino izdelkov družbe z najboljšimi rezultati, predstavljal 29 % proizvodne zmogljivosti ameriške proizvodnje.
  Splošna pomembnost trga Unije je bila potrjena tudi z dejstvom, da prodaja v Uniji predstavlja 33 % celotne prodaje te družbe. Glede na velikost tega ameriškega proizvajalca na ameriškem trgu, njegovo proizvodno zmogljivost, splošno pomembnost Unije v njegovih poslovnih dejavnostih in pomembnost trga Unije na svetovnem trgu etanolamina je smiselno predvidevati, da bi v primeru izteka ukrepov nesodelujoči ameriški proizvajalec še povečal svoj izvoz v Unijo. Na podlagi podatkov, ki so prevladovali med OPP, obstaja spodbuda za takšno ravnanje zlasti zaradi visokih ravni cen zadevnega izdelka na trgu Unije. |
| --- | --- |

(29)

Preučeno je bilo tudi morebitno poslovno ravnanje nesodelujočega ameriškega proizvajalca iz uvodne izjave 10. Treba je spomniti, da je edini dokument, ki ga je ta stranka predložila, dokument o stališču, v katerem proizvajalec ugotavlja, da uvoz etanolamina ameriškega porekla ne povzroča škode in da ne obstaja verjetnost ponovitve škodljivega dampinga. Družba je trdila, da je imela med OPP le manjšo prodajo zadevnega izdelka dvema nepovezanima in eni povezani stranki v Uniji. Navedla je tudi, da bi želela imeti običajen in pravičen vzorec prodaje v Uniji, vendar ni priskrbela nobenih konkretnih podatkov ali preverljivih informacij glede svojih dejavnosti v OPP v zvezi z zadevnim izdelkom ali predvidenega ravnanja v prihodnosti glede poslovanja z etanolaminom v zvezi s trgom Unije. Zato so morale ugotovitve glede tega nesodelujočega ameriškega proizvajalca v skladu s členom 18 osnovne uredbe temeljiti na razpoložljivih dejstvih. V zvezi s tem so bile pridobljene razpoložljive informacije s spletne strani te stranke, pa tudi zadevni podatki, ki jih je objavil CEH Product Review on Ethanolamines (SRI Consulting), vodilna strokovna publikacija. Glede na navedeno je bilo sklenjeno, da je ta nesodelujoči ameriški proizvajalec med OPP z zadevnim izdelkom, obravnavanim kot poslovnim sektorjem, ki sodi v skupino izdelkov družbe z najboljšimi rezultati, predstavljal 29 % proizvodne zmogljivosti ameriške proizvodnje.

Splošna pomembnost trga Unije je bila potrjena tudi z dejstvom, da prodaja v Uniji predstavlja 33 % celotne prodaje te družbe. Glede na velikost tega ameriškega proizvajalca na ameriškem trgu, njegovo proizvodno zmogljivost, splošno pomembnost Unije v njegovih poslovnih dejavnostih in pomembnost trga Unije na svetovnem trgu etanolamina je smiselno predvidevati, da bi v primeru izteka ukrepov nesodelujoči ameriški proizvajalec še povečal svoj izvoz v Unijo. Na podlagi podatkov, ki so prevladovali med OPP, obstaja spodbuda za takšno ravnanje zlasti zaradi visokih ravni cen zadevnega izdelka na trgu Unije.

| (30) | Od novembra 2004 Kitajska nalaga protidampinške dajatve na MEA in DEA s poreklom iz Japonske, ZDA, Malezije, Tajvana in Mehike. Za etanolamine s poreklom iz ZDA velja dajatev v razponu od 20 % do 74 %. Leta 2008 je bilo 11 % celotnega ameriškega izvoza namenjenega Kitajski (10), trgu z naraščajočim povpraševanjem po zadevnem izdelku, ki je leta 2007 proizvedel približno 24 % celotne notranje porabe etanolaminov. Treba je opozoriti, da je družba Dow Chemical z družbo Petronas ustanovila skupno podjetje, imenovano Optimal, in v Maleziji postavila obrat z zmogljivostjo 75 000 ton, ki je od leta 2002 namenjena oskrbovanju azijskega trga etanolamina. Vseeno velja, da za dejanski ameriški izvoz na Kitajsko veljajo ukrepi, ki tako iz praktičnih razlogov omejujejo možnost za znatno absorbiranje neizkoriščenih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(30)

Od novembra 2004 Kitajska nalaga protidampinške dajatve na MEA in DEA s poreklom iz Japonske, ZDA, Malezije, Tajvana in Mehike. Za etanolamine s poreklom iz ZDA velja dajatev v razponu od 20 % do 74 %. Leta 2008 je bilo 11 % celotnega ameriškega izvoza namenjenega Kitajski (10), trgu z naraščajočim povpraševanjem po zadevnem izdelku, ki je leta 2007 proizvedel približno 24 % celotne notranje porabe etanolaminov. Treba je opozoriti, da je družba Dow Chemical z družbo Petronas ustanovila skupno podjetje, imenovano Optimal, in v Maleziji postavila obrat z zmogljivostjo 75 000 ton, ki je od leta 2002 namenjena oskrbovanju azijskega trga etanolamina. Vseeno velja, da za dejanski ameriški izvoz na Kitajsko veljajo ukrepi, ki tako iz praktičnih razlogov omejujejo možnost za znatno absorbiranje neizkoriščenih zmogljivosti.

| (31) | Poleg tega se zdi, da izvoznim možnostim ameriškega etanolamina na Kitajsko nasprotuje tudi dejstvo, da je bil kitajski režim dajatev za etanolamine, uvožene iz držav ASEAN, spremenjen (uvozna dajatev je bila znižana s 5 % na 0 %), kar predstavlja dodatno prednost za proizvajalce etanolamina v državah ASEAN, ki izvažajo na Kitajsko (11). |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega se zdi, da izvoznim možnostim ameriškega etanolamina na Kitajsko nasprotuje tudi dejstvo, da je bil kitajski režim dajatev za etanolamine, uvožene iz držav ASEAN, spremenjen (uvozna dajatev je bila znižana s 5 % na 0 %), kar predstavlja dodatno prednost za proizvajalce etanolamina v državah ASEAN, ki izvažajo na Kitajsko (11).

| (32) | Za trg etanolamina je značilno veliko naraščanje povpraševanja po DEA, ki ga je sprožila uporaba DEA v proizvodnji glifosat herbicidov. Na povpraševanje po TEA vplivajo predvsem uporaba v sektorju cementa in proizvajalci mehčalcev za tkanine. Glavni trg za MEA je sinteza organskih spojin (večinoma etilenaminov). Uredba ZDA, ki je v veljavi od 1. januarja 2005 in prepoveduje uporabo nadomestnih, kovinskih izdelkov za obdelavo lesa, je povzročila večje povpraševanje po MEA. Vendar pa informacije vodilnih strokovnih publikacij kažejo, da vpliv ameriške zakonodajne pobude iz leta 2005 ne bo več povzročal visokega odstotka zvišanja porabe v prihodnosti. Javno razpoložljive informacije dejansko potrjujejo, da se je potrošnja MEA, namenjenega zaščiti lesa, povečala s 3 000 ton leta 2001 na 107 000 ton leta 2007. Od leta 2006 je letna stopnja rasti skromna (tj. 3 %) in ne pričakuje se, da se bo v prihodnosti bistveno spremenila. Vzrok za to je dejstvo, da se je ta tržni segment stabiliziral in da na trgu za zaščito lesa obstaja konkurenca drugih izdelkov, ki ne uporabljajo MEA (kot so zaščita za les na osnovi borata, naravne, proti škodljivcem odporne vrste lesa, in reciklirano jeklo). Skratka, do OPP je obstajalo pozitivno razvijajoče se povpraševanje, za katero pa se pričakuje, da se bo umirilo. |
| --- | --- |

(32)

Za trg etanolamina je značilno veliko naraščanje povpraševanja po DEA, ki ga je sprožila uporaba DEA v proizvodnji glifosat herbicidov. Na povpraševanje po TEA vplivajo predvsem uporaba v sektorju cementa in proizvajalci mehčalcev za tkanine. Glavni trg za MEA je sinteza organskih spojin (večinoma etilenaminov). Uredba ZDA, ki je v veljavi od 1. januarja 2005 in prepoveduje uporabo nadomestnih, kovinskih izdelkov za obdelavo lesa, je povzročila večje povpraševanje po MEA. Vendar pa informacije vodilnih strokovnih publikacij kažejo, da vpliv ameriške zakonodajne pobude iz leta 2005 ne bo več povzročal visokega odstotka zvišanja porabe v prihodnosti. Javno razpoložljive informacije dejansko potrjujejo, da se je potrošnja MEA, namenjenega zaščiti lesa, povečala s 3 000 ton leta 2001 na 107 000 ton leta 2007. Od leta 2006 je letna stopnja rasti skromna (tj. 3 %) in ne pričakuje se, da se bo v prihodnosti bistveno spremenila. Vzrok za to je dejstvo, da se je ta tržni segment stabiliziral in da na trgu za zaščito lesa obstaja konkurenca drugih izdelkov, ki ne uporabljajo MEA (kot so zaščita za les na osnovi borata, naravne, proti škodljivcem odporne vrste lesa, in reciklirano jeklo). Skratka, do OPP je obstajalo pozitivno razvijajoče se povpraševanje, za katero pa se pričakuje, da se bo umirilo.

| (33) | Preučene so bile razpoložljive informacije v zvezi z možnim razvojem povpraševanja v ZDA in drugod po svetu do leta 2013. Vse številke v naslednjih uvodnih izjavah temeljijo na informacijah pritožnikov, Dow Chemical, INEOS Oxide LLC in vodilnih referenčnih publikacij kemične industrije, ki jih izdajajo SRI Consulting, PCI in Tecnon OrbiChem Ltd. Podatki še ne odražajo vpliva sedanje gospodarske krize. |
| --- | --- |

(33)

Preučene so bile razpoložljive informacije v zvezi z možnim razvojem povpraševanja v ZDA in drugod po svetu do leta 2013. Vse številke v naslednjih uvodnih izjavah temeljijo na informacijah pritožnikov, Dow Chemical, INEOS Oxide LLC in vodilnih referenčnih publikacij kemične industrije, ki jih izdajajo SRI Consulting, PCI in Tecnon OrbiChem Ltd. Podatki še ne odražajo vpliva sedanje gospodarske krize.

| (34) | V skladu s temi informacijami se pričakuje, da bo povprečna letna rast povpraševanja v ZDA dosegla 3,1 %. Rast povpraševanja na drugih trgih je višja. Predvidena povprečna letna rast v Uniji ne bo dosegla 4 % v primerjavi s 4,6 % na Kitajskem, 5 % v Srednji in Južni Ameriki ter 13,4 % na Bližnjem vzhodu. Ta položaj potrjuje, da bodo morali ameriški proizvajalci iskati izvozne trge ter si prizadevati za povečanje prisotnosti in dobička v območjih sveta, za katera se pričakuje, da bodo rasla hitreje, in kjer obstajajo priložnosti za večji tržni delež. |
| --- | --- |

(34)

V skladu s temi informacijami se pričakuje, da bo povprečna letna rast povpraševanja v ZDA dosegla 3,1 %. Rast povpraševanja na drugih trgih je višja. Predvidena povprečna letna rast v Uniji ne bo dosegla 4 % v primerjavi s 4,6 % na Kitajskem, 5 % v Srednji in Južni Ameriki ter 13,4 % na Bližnjem vzhodu. Ta položaj potrjuje, da bodo morali ameriški proizvajalci iskati izvozne trge ter si prizadevati za povečanje prisotnosti in dobička v območjih sveta, za katera se pričakuje, da bodo rasla hitreje, in kjer obstajajo priložnosti za večji tržni delež.

| (35) | Pri primerjavi razvoja povpraševanja in razpoložljive proizvodnje zmogljivosti se na podlagi podatkov pred krizo pojavi naslednja slika: v ZDA, kjer je bila med OPP dejanska proizvodnja za približno 65 000 ton večja od dejanske potrošnje izdelka v kombinaciji z neizkoriščeno zmogljivostjo, bo preteklo še nekaj časa, preden bo absorbirana dodatna proizvodna zmogljivost, ki je pred kratkim začela delovati. Glede na javno razpoložljive informacije se presežna zmogljivost v ZDA ne bo zmanjšala do leta 2013. Zato se v bližnji prihodnosti izvozna spodbuda za proizvajalce iz ZDA verjetno ne bo zmanjšala. |
| --- | --- |

(35)

Pri primerjavi razvoja povpraševanja in razpoložljive proizvodnje zmogljivosti se na podlagi podatkov pred krizo pojavi naslednja slika: v ZDA, kjer je bila med OPP dejanska proizvodnja za približno 65 000 ton večja od dejanske potrošnje izdelka v kombinaciji z neizkoriščeno zmogljivostjo, bo preteklo še nekaj časa, preden bo absorbirana dodatna proizvodna zmogljivost, ki je pred kratkim začela delovati. Glede na javno razpoložljive informacije se presežna zmogljivost v ZDA ne bo zmanjšala do leta 2013. Zato se v bližnji prihodnosti izvozna spodbuda za proizvajalce iz ZDA verjetno ne bo zmanjšala.

| (36) | Nasprotno, leta 2007 je povpraševanje na evropskem trgu rahlo preseglo (12) proizvodno zmogljivost Unije. Vendar je na podlagi podatkov pred krizo malo verjetno, da bo ta položaj ostal nespremenjen. Dejansko, če primerjamo predvidene stopnje rasti z napovedanimi širitvami zmogljivosti, lahko pričakujemo nekaj presežne zmogljivosti, če bodo izvedeni investicijski načrti družbe INEOS v Uniji. Takšna širitev zmogljivosti po pričakovanjih ne bo uresničena do konca leta 2010. Zato bi postal trg Unije zelo občutljiv na vsakršen pritisk, ki bi izhajal iz potrebe ameriških proizvajalcev, da si zagotovijo trge za svojo presežno proizvodnjo. |
| --- | --- |

(36)

Nasprotno, leta 2007 je povpraševanje na evropskem trgu rahlo preseglo (12) proizvodno zmogljivost Unije. Vendar je na podlagi podatkov pred krizo malo verjetno, da bo ta položaj ostal nespremenjen. Dejansko, če primerjamo predvidene stopnje rasti z napovedanimi širitvami zmogljivosti, lahko pričakujemo nekaj presežne zmogljivosti, če bodo izvedeni investicijski načrti družbe INEOS v Uniji. Takšna širitev zmogljivosti po pričakovanjih ne bo uresničena do konca leta 2010. Zato bi postal trg Unije zelo občutljiv na vsakršen pritisk, ki bi izhajal iz potrebe ameriških proizvajalcev, da si zagotovijo trge za svojo presežno proizvodnjo.

| (37) | Na splošno se bo svetovna proizvodna zmogljivost do leta 2013 verjetno povečala s približno 1 764 000 ton na 2 423 000 ton (načrtovana zmogljivost). To vključuje nove zmogljivosti v Uniji (+ 119 000), Rusiji (+50 000), Saudski Arabiji (+ 100 000) in Aziji (+ 394 000) (13). Na Kitajskem naj bi se zmogljivosti za proizvodnjo etanolamina med 2009 in 2011 povečale za 344 000 ton. Ob upoštevanju dejstva, da en ameriški proizvajalec prodaja zadevni izdelek na Kitajsko preko skupnega podjetja v Maleziji, je razumljivo pričakovati, da bo vsakršno povečanje samozadostnosti na Kitajskem resno zmanjšalo izvozne možnosti tega ameriškega proizvajalca. Glede preostalih azijskih trgov razpoložljive informacije potrjujejo, da prav tako postajajo samozadostni, kar pomeni dodaten pritisk na ameriške proizvajalce, da poiščejo nove trge. |
| --- | --- |

(37)

Na splošno se bo svetovna proizvodna zmogljivost do leta 2013 verjetno povečala s približno 1 764 000 ton na 2 423 000 ton (načrtovana zmogljivost). To vključuje nove zmogljivosti v Uniji (+ 119 000), Rusiji (+50 000), Saudski Arabiji (+ 100 000) in Aziji (+ 394 000) (13). Na Kitajskem naj bi se zmogljivosti za proizvodnjo etanolamina med 2009 in 2011 povečale za 344 000 ton. Ob upoštevanju dejstva, da en ameriški proizvajalec prodaja zadevni izdelek na Kitajsko preko skupnega podjetja v Maleziji, je razumljivo pričakovati, da bo vsakršno povečanje samozadostnosti na Kitajskem resno zmanjšalo izvozne možnosti tega ameriškega proizvajalca. Glede preostalih azijskih trgov razpoložljive informacije potrjujejo, da prav tako postajajo samozadostni, kar pomeni dodaten pritisk na ameriške proizvajalce, da poiščejo nove trge.

| (38) | Svetovno povpraševanje se bo, na podlagi predvidene 3,5–4-odstotne rasti, do leta 2013 povečalo na 1 836 000 ton. Ob upoštevanju, da se nekaj presežka zmogljivosti vedno absorbira zaradi zaustavitve proizvodnje za vzdrževalna dela in je zato potreben neke vrste blažilec, kaže napoved za leto 2013 samo ravnovesje v ZDA in presežno zmogljivost drugod. Različne širitve zmogljivosti in napovedi položaja na trgu do leta 2013 kažejo na verjetnost izvajanja dampinga na trgu Unije s strani proizvajalcev izvoznikov iz ZDA, ker se dobava in povpraševanje na ameriškem trgu verjetno ne bosta izenačili pred letom 2013. |
| --- | --- |

(38)

Svetovno povpraševanje se bo, na podlagi predvidene 3,5–4-odstotne rasti, do leta 2013 povečalo na 1 836 000 ton. Ob upoštevanju, da se nekaj presežka zmogljivosti vedno absorbira zaradi zaustavitve proizvodnje za vzdrževalna dela in je zato potreben neke vrste blažilec, kaže napoved za leto 2013 samo ravnovesje v ZDA in presežno zmogljivost drugod. Različne širitve zmogljivosti in napovedi položaja na trgu do leta 2013 kažejo na verjetnost izvajanja dampinga na trgu Unije s strani proizvajalcev izvoznikov iz ZDA, ker se dobava in povpraševanje na ameriškem trgu verjetno ne bosta izenačili pred letom 2013.

| (39) | Spomniti je treba, da so etanolamini del poslovnega sektorja derivatov EO. Monoetilenglikol (MEG) tudi sodi v ta sektor. Nekateri znaki kažejo, da se večina proizvajalcev derivatov EO v Aziji zaradi zelo zmanjšanega trga glikola poskuša osredotočiti na poslovanje z derivati EO, razen MEG, zato pošiljajo na trg več etanolaminov. Dejansko so se zaradi zelo slabih cen MEG v letu 2008 tisti azijski proizvajalci, ki lahko proizvajajo MEG in etanolamine, odločili za proizvodnjo etanolaminov, da bi tako izboljšali svojo celotno dobičkonosnost (14). To bo verjetno zaostrilo razmere na trgu etanolaminov v Aziji, ki je leta 2008 predstavljal 18 % (15) celotnega ameriškega uvoza. Na podlagi informacij z začetka sedanje gospodarske krize so bile napovedi, da bo v Aziji kratkoročno še vedno znatno pomanjkanje (16), vendar se pričakuje, da se ga bo v srednjeročnem obdobju ob upoštevanju znatnega povečanja zmogljivosti etanolamina v Aziji nadomestilo, kot je razloženo v uvodni izjavi 27. |
| --- | --- |

(39)

Spomniti je treba, da so etanolamini del poslovnega sektorja derivatov EO. Monoetilenglikol (MEG) tudi sodi v ta sektor. Nekateri znaki kažejo, da se večina proizvajalcev derivatov EO v Aziji zaradi zelo zmanjšanega trga glikola poskuša osredotočiti na poslovanje z derivati EO, razen MEG, zato pošiljajo na trg več etanolaminov. Dejansko so se zaradi zelo slabih cen MEG v letu 2008 tisti azijski proizvajalci, ki lahko proizvajajo MEG in etanolamine, odločili za proizvodnjo etanolaminov, da bi tako izboljšali svojo celotno dobičkonosnost (14). To bo verjetno zaostrilo razmere na trgu etanolaminov v Aziji, ki je leta 2008 predstavljal 18 % (15) celotnega ameriškega uvoza. Na podlagi informacij z začetka sedanje gospodarske krize so bile napovedi, da bo v Aziji kratkoročno še vedno znatno pomanjkanje (16), vendar se pričakuje, da se ga bo v srednjeročnem obdobju ob upoštevanju znatnega povečanja zmogljivosti etanolamina v Aziji nadomestilo, kot je razloženo v uvodni izjavi 27.

| (40) | Razpoložljive informacije po koncu OPP potrjujejo, da bodo proizvajalci, ki proizvajajo tako MEG kot etanolamine, zaradi slabih cen MEG dajali prednost proizvodnji etanolaminov, da bi tako izboljšali svojo celotno dobičkonosnost. Glede na razvoj zmogljivosti proizvodnje MEG v svetu informacije (17) kažejo, da so se zmogljivosti proizvodnje MEG med obravnavanim obdobjem povečale za približno 19 %. Razen za Azijo je bilo to pripisano predvsem povečanju v državah Bližnjega vzhoda (Iran, Kuvajt in Savdska Arabija), kjer se bodo širitve MEG nadaljevale do leta 2015. V Mehiki se je med obravnavanim obdobjem zmogljivost proizvodnje etanolaminov povečala za 40 000 ton, razpoložljive informacije pa kažejo, da je treba pričakovati prehod s proizvodnje MEG na proizvodnjo etanolaminov. To stanje potrjuje, da se svetovni trg sooča z resno težavo prevelike ponudbe pri proizvodnji MEG, kar pojasnjuje, zakaj se svetovne cene MEG znižujejo. |
| --- | --- |

(40)

Razpoložljive informacije po koncu OPP potrjujejo, da bodo proizvajalci, ki proizvajajo tako MEG kot etanolamine, zaradi slabih cen MEG dajali prednost proizvodnji etanolaminov, da bi tako izboljšali svojo celotno dobičkonosnost. Glede na razvoj zmogljivosti proizvodnje MEG v svetu informacije (17) kažejo, da so se zmogljivosti proizvodnje MEG med obravnavanim obdobjem povečale za približno 19 %. Razen za Azijo je bilo to pripisano predvsem povečanju v državah Bližnjega vzhoda (Iran, Kuvajt in Savdska Arabija), kjer se bodo širitve MEG nadaljevale do leta 2015. V Mehiki se je med obravnavanim obdobjem zmogljivost proizvodnje etanolaminov povečala za 40 000 ton, razpoložljive informacije pa kažejo, da je treba pričakovati prehod s proizvodnje MEG na proizvodnjo etanolaminov. To stanje potrjuje, da se svetovni trg sooča z resno težavo prevelike ponudbe pri proizvodnji MEG, kar pojasnjuje, zakaj se svetovne cene MEG znižujejo.

| (41) | Ker so ZDA najpomembnejši trg etanolaminov, se pričakuje, da bo to prvi trg, ki se bo soočil s posledicami prevelike ponudbe MEG, tj. padcem cen MEG in prehodom ustreznih surovin (EO) s proizvodnje MEG na proizvodnjo etanolaminov. Očitno je, da bodo prevelika ponudba MEG in njene posledice skupaj z že opredeljenim presežkom etanolamina na ameriškem trgu ustvarili pritisk na cene etanolamina. |
| --- | --- |

(41)

Ker so ZDA najpomembnejši trg etanolaminov, se pričakuje, da bo to prvi trg, ki se bo soočil s posledicami prevelike ponudbe MEG, tj. padcem cen MEG in prehodom ustreznih surovin (EO) s proizvodnje MEG na proizvodnjo etanolaminov. Očitno je, da bodo prevelika ponudba MEG in njene posledice skupaj z že opredeljenim presežkom etanolamina na ameriškem trgu ustvarili pritisk na cene etanolamina.

| (42) | Na splošno prodaja na trgu Unije redkeje temelji na pogodbah za določen čas kot na ameriškem trgu, vendar so vse preverjene pogodbe vsebovale določila, ki dovoljujejo razmeroma hitro prilagoditev cen (običajno v nekaj tednih) zaradi nihanja cen. Obstoj prodajnih pogodb tako ne pomeni, da so prodajne cene določene za daljše obdobje in so zato stabilne. Na cene na enoto zelo vplivajo cene na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(42)

Na splošno prodaja na trgu Unije redkeje temelji na pogodbah za določen čas kot na ameriškem trgu, vendar so vse preverjene pogodbe vsebovale določila, ki dovoljujejo razmeroma hitro prilagoditev cen (običajno v nekaj tednih) zaradi nihanja cen. Obstoj prodajnih pogodb tako ne pomeni, da so prodajne cene določene za daljše obdobje in so zato stabilne. Na cene na enoto zelo vplivajo cene na svetovnem trgu.

| (43) | Industrijski uporabniki v ZDA in v Uniji imajo podobne pogoje na obeh trgih, saj so pogosto večnacionalne družbe, ki se o določitvi virov pogajajo na svetovni ravni in izberejo dobavitelje, ki so zmožni dobavljati v podobnem obsegu. Prodaja trgovcem in distributerjem s strani dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavlja samo med 10 % in 20 % količine, prodane na ameriškem domačem trgu, ter med 25 % in 35 % prodaje na trgu Unije. Glede na preverjene podatke so bile domače cene ZDA v povprečju za 7 % nižje od cen Unije, prodajne cene ZDA za domače industrijske uporabnike pa so bile v povprečju za 30 % nižje od cen za uporabnike v Uniji. Ti podatki potrjujejo, da je bila med OPP razmeroma velika razlika med navedenima trgoma, pri čemer so bile tržne cene Unije višje od ameriških cen. Zato bi ob upoštevanju nasičenosti na drugih izvoznih trgih ZDA in ravni cen v EU ukinitev ukrepov v primeru, da se bo takšna razlika med cenami nadaljevala, pomenila znatno spodbudo za povečanje izvoza v EU.
  V zvezi s tem se opozarja, kot je razloženo v uvodni izjavi 48, da ustrezni podatki po OPP kažejo, da so zaradi svetovne gospodarske krize v obdobju po OPP ameriške cene presegle cene Unije. |
| --- | --- |

(43)

Industrijski uporabniki v ZDA in v Uniji imajo podobne pogoje na obeh trgih, saj so pogosto večnacionalne družbe, ki se o določitvi virov pogajajo na svetovni ravni in izberejo dobavitelje, ki so zmožni dobavljati v podobnem obsegu. Prodaja trgovcem in distributerjem s strani dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov predstavlja samo med 10 % in 20 % količine, prodane na ameriškem domačem trgu, ter med 25 % in 35 % prodaje na trgu Unije. Glede na preverjene podatke so bile domače cene ZDA v povprečju za 7 % nižje od cen Unije, prodajne cene ZDA za domače industrijske uporabnike pa so bile v povprečju za 30 % nižje od cen za uporabnike v Uniji. Ti podatki potrjujejo, da je bila med OPP razmeroma velika razlika med navedenima trgoma, pri čemer so bile tržne cene Unije višje od ameriških cen. Zato bi ob upoštevanju nasičenosti na drugih izvoznih trgih ZDA in ravni cen v EU ukinitev ukrepov v primeru, da se bo takšna razlika med cenami nadaljevala, pomenila znatno spodbudo za povečanje izvoza v EU.

V zvezi s tem se opozarja, kot je razloženo v uvodni izjavi 48, da ustrezni podatki po OPP kažejo, da so zaradi svetovne gospodarske krize v obdobju po OPP ameriške cene presegle cene Unije.

| (44) | Na podlagi podatkov, povezanih z OPP, in glede na nezanemarljivo razliko med cenami ZDA in EU za industrijske uporabnike, ki predstavljajo večino potrošnikov, bi ukinitev ukrepov pomenila znatno spodbudo za premik prodaje ZDA v EU. V vsakem primeru se je ta slika po OPP spremenila in za večino vrst izdelkov bi imel izvoz ZDA konkurenčne cene samo, če bi potekal po dampinških cenah (glej od uvodne izjave 48 naprej). |
| --- | --- |

(44)

Na podlagi podatkov, povezanih z OPP, in glede na nezanemarljivo razliko med cenami ZDA in EU za industrijske uporabnike, ki predstavljajo večino potrošnikov, bi ukinitev ukrepov pomenila znatno spodbudo za premik prodaje ZDA v EU. V vsakem primeru se je ta slika po OPP spremenila in za večino vrst izdelkov bi imel izvoz ZDA konkurenčne cene samo, če bi potekal po dampinških cenah (glej od uvodne izjave 48 naprej).

| (45) | Preiskava je pokazala, da so bili med OPP glavni izvozni trgi za ZDA Kanada, Mehika, Brazilija in Unija. Glede na prodajne cene so ameriške izvozne cene za tretje države na splošno višje od cen na ameriškem domačem trgu, ameriške izvozne cene v EU pa so na splošno višje od tistih za ostali svet. Čeprav je zgoraj navedeno mogoče delno pripisati manjšemu obsegu izvoza (tj. rezultat manjšega obsega so običajno višje cene), pa tudi potrjuje pomembnost izvoznih trgov za proizvajalce ZDA, ki so lahko vedno pričakovali višje cene in zato štejejo te trge za zelo privlačne v primeru, če bi se na domačem trgu ZDA pojavile težave, kot je prevelika ponudba/zmogljivost ali zmanjšanje povpraševanja. |
| --- | --- |

(45)

Preiskava je pokazala, da so bili med OPP glavni izvozni trgi za ZDA Kanada, Mehika, Brazilija in Unija. Glede na prodajne cene so ameriške izvozne cene za tretje države na splošno višje od cen na ameriškem domačem trgu, ameriške izvozne cene v EU pa so na splošno višje od tistih za ostali svet. Čeprav je zgoraj navedeno mogoče delno pripisati manjšemu obsegu izvoza (tj. rezultat manjšega obsega so običajno višje cene), pa tudi potrjuje pomembnost izvoznih trgov za proizvajalce ZDA, ki so lahko vedno pričakovali višje cene in zato štejejo te trge za zelo privlačne v primeru, če bi se na domačem trgu ZDA pojavile težave, kot je prevelika ponudba/zmogljivost ali zmanjšanje povpraševanja.

| (46) | Splošne cene etanolamina so se z rekordnih cen v tretji četrtini in začetku četrte četrtine leta 2008 proti koncu leta 2008 znižale. Posledično so se cene nižale zaradi slabega povpraševanja in precej nižjih stroškov etilena (18). Očitno je, da je do tega znižanja cen prišlo tudi na tradicionalnih ameriških izvoznih trgih, kot so Kanada, Mehika ali Brazilija (19), pri čemer se poudarja, da so cene po OPP na tradicionalnih ameriških izvoznih trgih nižje kot v EU. |
| --- | --- |

(46)

Splošne cene etanolamina so se z rekordnih cen v tretji četrtini in začetku četrte četrtine leta 2008 proti koncu leta 2008 znižale. Posledično so se cene nižale zaradi slabega povpraševanja in precej nižjih stroškov etilena (18). Očitno je, da je do tega znižanja cen prišlo tudi na tradicionalnih ameriških izvoznih trgih, kot so Kanada, Mehika ali Brazilija (19), pri čemer se poudarja, da so cene po OPP na tradicionalnih ameriških izvoznih trgih nižje kot v EU.

| (47) | Če povzamemo, je za oba sodelujoča proizvajalca izvoznika ameriški trg načeloma še vedno najpomembnejši prodajni trg. Unija in Kanada (slednja je brez proizvodnje etanolamina) absorbirata največ ameriškega izvoza zadevnega izdelka, sledita pa jima Brazilija in Mehika. Med OPP je bilo izvožene približno 20 % ameriške proizvodnje z ravnmi cen, ki so bile na splošno višje od tistih, zaračunanih na domačem trgu ZDA. Zato je imela med OPP prodaja Uniji in ostalemu svetu pomembno vlogo pri splošni uporabi in dobičkonosnosti obstoječih proizvodnih zmogljivosti. Medtem ko so se cene po OPP bistveno spremenile, ni nobenega dvoma, da imajo izvozni trgi stalen pomen za dobičkonosnost in izkoriščenost zmogljivosti. Nič ne kaže na to, da zgoraj navedeno ne bi veljalo za nesodelujoče ameriške proizvajalce. |
| --- | --- |

(47)

Če povzamemo, je za oba sodelujoča proizvajalca izvoznika ameriški trg načeloma še vedno najpomembnejši prodajni trg. Unija in Kanada (slednja je brez proizvodnje etanolamina) absorbirata največ ameriškega izvoza zadevnega izdelka, sledita pa jima Brazilija in Mehika. Med OPP je bilo izvožene približno 20 % ameriške proizvodnje z ravnmi cen, ki so bile na splošno višje od tistih, zaračunanih na domačem trgu ZDA. Zato je imela med OPP prodaja Uniji in ostalemu svetu pomembno vlogo pri splošni uporabi in dobičkonosnosti obstoječih proizvodnih zmogljivosti. Medtem ko so se cene po OPP bistveno spremenile, ni nobenega dvoma, da imajo izvozni trgi stalen pomen za dobičkonosnost in izkoriščenost zmogljivosti. Nič ne kaže na to, da zgoraj navedeno ne bi veljalo za nesodelujoče ameriške proizvajalce.

| (48) | Dejavnik, za katerega se pričakuje, da bo imel ključno vlogo pri razvoju svetovne zmogljivosti in povpraševanja v bližnji prihodnosti, je vpliv nedavne svetovne gospodarske krize. Družba Dow Chemical je trdila, da kriza ne bo imela bistvenega vpliva na poslovanje z etanolamini, da je sedanja kriza dosegla dno in da se bodo cene v drugi polovici leta 2009 ponovno dvignile. Industrija Unije pa je na drugi strani trdila, da se je povpraševanje zmanjšalo za 30 %, da so njene prodajne cene strmo padle in da je to znižanje cen večje od znižanja cen zadevnih surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo etanolaminov, in sicer EO in amoniaka.
  Argumenti družbe Dow Chemical niso bili prepričljivi. V preteklosti so gospodarske recesije negativno vplivale na povpraševanje določenih sektorjev končne uporabe, kot so izdelki za osebno nego. Kot je bilo že navedeno, se pričakuje, da bo vpliv ameriške zakonodaje v zvezi z izdelki za obdelavo lesa na povpraševanje po teh izdelkih kmalu popustil, medtem ko se zdi, da dobro znana slabost sektorja gradbeništva in avtomobilske industrije tako v Evropi kot v ZDA v bližnji prihodnosti ne bo pomagala povpraševanju sektorja cementa ali avtomobilskih tekočin po zadevnem izdelku. Poleg tega je bil v uporabi tekstila v ZDA opazen trend upadanja, ki se je nato v letu 2007 izravnal. Gledano v celoti, trditev družbe Dow Chemical glede gospodarske krize in prihodnjega razvoja cen niso potrdile nobene javne informacije, razpoložljive med sedanjo preiskavo. Razpoložljive informacije vodilnih strokovnih publikacij so potrdile prikaz industrije Unije, da se je povpraševanje močno zmanjšalo, v nekaterih sektorjih celo za 40 %.
  Razpoložljivi podatki po OPP kažejo, da se je v primerjavi s stanjem, ki je prevladovalo med OPP, damping povečal. Kot je navedeno zgoraj, je bila med OPP sorazmerno velika razlika med trgom EU in ZDA, pri čemer so bile cene EU pogosto višje od ameriških cen. Zato je bil damping ugotovljen za dva ameriška proizvajalca, ne pa tudi za tretjega. Proti koncu OPP in oktobra 2008 je prišlo do očitnega pregrevanja trga. Zlasti ameriške cene so se močno povišale in presegle cene EU pri dveh od treh vrst izdelkov (MEA in DEA, ki sta predstavljala 41 % ameriškega izvoza), medtem ko se je razlika v ceni pri TEA znatno zmanjšala. Čeprav so se cene od oktobra 2008 močno znižale, zadnji razpoložljivi podatki kažejo, da so cene v ZDA še vedno višje od cen v Evropi, zlasti cene MEA in DEA. Z drugimi besedami, če bo izvoz iz ZDA v Evropo želel konkurirati evropskim izdelkom na podlagi cene, bo moral potekati po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(48)

Dejavnik, za katerega se pričakuje, da bo imel ključno vlogo pri razvoju svetovne zmogljivosti in povpraševanja v bližnji prihodnosti, je vpliv nedavne svetovne gospodarske krize. Družba Dow Chemical je trdila, da kriza ne bo imela bistvenega vpliva na poslovanje z etanolamini, da je sedanja kriza dosegla dno in da se bodo cene v drugi polovici leta 2009 ponovno dvignile. Industrija Unije pa je na drugi strani trdila, da se je povpraševanje zmanjšalo za 30 %, da so njene prodajne cene strmo padle in da je to znižanje cen večje od znižanja cen zadevnih surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo etanolaminov, in sicer EO in amoniaka.

Argumenti družbe Dow Chemical niso bili prepričljivi. V preteklosti so gospodarske recesije negativno vplivale na povpraševanje določenih sektorjev končne uporabe, kot so izdelki za osebno nego. Kot je bilo že navedeno, se pričakuje, da bo vpliv ameriške zakonodaje v zvezi z izdelki za obdelavo lesa na povpraševanje po teh izdelkih kmalu popustil, medtem ko se zdi, da dobro znana slabost sektorja gradbeništva in avtomobilske industrije tako v Evropi kot v ZDA v bližnji prihodnosti ne bo pomagala povpraševanju sektorja cementa ali avtomobilskih tekočin po zadevnem izdelku. Poleg tega je bil v uporabi tekstila v ZDA opazen trend upadanja, ki se je nato v letu 2007 izravnal. Gledano v celoti, trditev družbe Dow Chemical glede gospodarske krize in prihodnjega razvoja cen niso potrdile nobene javne informacije, razpoložljive med sedanjo preiskavo. Razpoložljive informacije vodilnih strokovnih publikacij so potrdile prikaz industrije Unije, da se je povpraševanje močno zmanjšalo, v nekaterih sektorjih celo za 40 %.

Razpoložljivi podatki po OPP kažejo, da se je v primerjavi s stanjem, ki je prevladovalo med OPP, damping povečal. Kot je navedeno zgoraj, je bila med OPP sorazmerno velika razlika med trgom EU in ZDA, pri čemer so bile cene EU pogosto višje od ameriških cen. Zato je bil damping ugotovljen za dva ameriška proizvajalca, ne pa tudi za tretjega. Proti koncu OPP in oktobra 2008 je prišlo do očitnega pregrevanja trga. Zlasti ameriške cene so se močno povišale in presegle cene EU pri dveh od treh vrst izdelkov (MEA in DEA, ki sta predstavljala 41 % ameriškega izvoza), medtem ko se je razlika v ceni pri TEA znatno zmanjšala. Čeprav so se cene od oktobra 2008 močno znižale, zadnji razpoložljivi podatki kažejo, da so cene v ZDA še vedno višje od cen v Evropi, zlasti cene MEA in DEA. Z drugimi besedami, če bo izvoz iz ZDA v Evropo želel konkurirati evropskim izdelkom na podlagi cene, bo moral potekati po dampinških cenah.

| (49) | Opozarja se, da je bil v OPP ugotovljen damping za enega od dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, vendar na nižji ravni kot med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom. Damping je bil ugotovljen tudi v zvezi s proizvajalci izvozniki, ki pa niso sodelovali. |
| --- | --- |

(49)

Opozarja se, da je bil v OPP ugotovljen damping za enega od dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, vendar na nižji ravni kot med prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom. Damping je bil ugotovljen tudi v zvezi s proizvajalci izvozniki, ki pa niso sodelovali.

| (50) | V primerjavi s prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom se je tržni delež ameriškega uvoza zmanjšal s 16,7 % na 14 %. V ZDA je še vedno velika neizkoriščena zmogljivost v višini približno 60 000 ton, čeprav v manjšem obsegu kot med prejšnjo preiskavo. Spomniti je treba, da je bila nizka stopnja izkoriščenosti med OPP posledica začasnih dogodkov in da zaradi pomanjkanja sodelovanja ni bilo mogoče preiskati uporabe približno 29 % obstoječih zmogljivosti v ZDA. Hkrati se pričakuje, da bo povpraševanje na ameriškem trgu raslo nekoliko počasneje kot v Uniji in da se bo presežna zmogljivost v ZDA absorbirala najprej do leta 2013. Poleg tega imajo ob morebitni razveljavitvi ukrepov ameriški proizvajalci spodbudo, da povečajo prodajo na trg Unije, saj je bilo v številnih primerih ugotovljeno, da so cene v Uniji višje od cen, zaračunanih na notranjem trgu ZDA ali drugih izvoznih trgih, ki so jih med OPP oskrbovali ameriški proizvajalci. Iz navedenega je razvidno, da obstaja spodbuda za ameriške družbe za povečanje njihove prisotnosti na trgu Unije. To bi povzročilo preveliko ponudbo in zato znižanje cen, tj. celo večji obseg dampinškega uvoza kot med OPP. Verjetnost nadaljevanja/povečanja dampinškega uvoza je na podlagi podatkov iz OPP še večja, če se upošteva dogodke po OPP. Po OPP in kot rezultat svetovne gospodarske krize so ameriške cene močno presegle cene EU zadevnega izdelka, ravni cen v ostalem svetu pa so na splošno nižje. Razvoj po OPP jasno kaže, da če bi ameriški proizvajalci želeli konkurirati industriji Unije, bi morali njihovi izdelki vstopiti na trg po dampinških cenah v še večjem obsegu kot med OPP. |
| --- | --- |

(50)

V primerjavi s prejšnjo preiskavo v zvezi s pregledom se je tržni delež ameriškega uvoza zmanjšal s 16,7 % na 14 %. V ZDA je še vedno velika neizkoriščena zmogljivost v višini približno 60 000 ton, čeprav v manjšem obsegu kot med prejšnjo preiskavo. Spomniti je treba, da je bila nizka stopnja izkoriščenosti med OPP posledica začasnih dogodkov in da zaradi pomanjkanja sodelovanja ni bilo mogoče preiskati uporabe približno 29 % obstoječih zmogljivosti v ZDA. Hkrati se pričakuje, da bo povpraševanje na ameriškem trgu raslo nekoliko počasneje kot v Uniji in da se bo presežna zmogljivost v ZDA absorbirala najprej do leta 2013. Poleg tega imajo ob morebitni razveljavitvi ukrepov ameriški proizvajalci spodbudo, da povečajo prodajo na trg Unije, saj je bilo v številnih primerih ugotovljeno, da so cene v Uniji višje od cen, zaračunanih na notranjem trgu ZDA ali drugih izvoznih trgih, ki so jih med OPP oskrbovali ameriški proizvajalci. Iz navedenega je razvidno, da obstaja spodbuda za ameriške družbe za povečanje njihove prisotnosti na trgu Unije. To bi povzročilo preveliko ponudbo in zato znižanje cen, tj. celo večji obseg dampinškega uvoza kot med OPP. Verjetnost nadaljevanja/povečanja dampinškega uvoza je na podlagi podatkov iz OPP še večja, če se upošteva dogodke po OPP. Po OPP in kot rezultat svetovne gospodarske krize so ameriške cene močno presegle cene EU zadevnega izdelka, ravni cen v ostalem svetu pa so na splošno nižje. Razvoj po OPP jasno kaže, da če bi ameriški proizvajalci želeli konkurirati industriji Unije, bi morali njihovi izdelki vstopiti na trg po dampinških cenah v še večjem obsegu kot med OPP.

| (51) | Obstaja torej verjetnost nadaljevanja dampinga in tveganje, da bi povečanje obsega uvoza lahko povzročilo pritisk na znižanje cen v Uniji, vsaj do leta 2013, če se ukrepi razveljavijo. |
| --- | --- |

(51)

Obstaja torej verjetnost nadaljevanja dampinga in tveganje, da bi povečanje obsega uvoza lahko povzročilo pritisk na znižanje cen v Uniji, vsaj do leta 2013, če se ukrepi razveljavijo.

D.   OPREDELITEV INDUSTRIJE UNIJE

| (52) | Pritožba je bila vložena v imenu štirih znanih proizvajalcev etanolamina v EU, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 95 % celotne znane proizvodnje podobnega izdelka v Uniji. |
| --- | --- |

(52)

Pritožba je bila vložena v imenu štirih znanih proizvajalcev etanolamina v EU, ki predstavljajo glavni delež, v tem primeru več kot 95 % celotne znane proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.

| (53) | Ti štirje proizvajalci vložniki Unije so v celoti sodelovali v preiskavi. Družba Unije, LUKOIL Neftochim Bourgas AD, je podprla pritožbo kot proizvajalka Unije, vendar ni odgovorila na vprašalnik in ni zagotovila nobenih drugih informacij ali podatkov. Proizvajalci vložniki Unije imajo proizvodne obrate v Franciji, Nemčiji, na Švedskem in v Belgiji. |
| --- | --- |

(53)

Ti štirje proizvajalci vložniki Unije so v celoti sodelovali v preiskavi. Družba Unije, LUKOIL Neftochim Bourgas AD, je podprla pritožbo kot proizvajalka Unije, vendar ni odgovorila na vprašalnik in ni zagotovila nobenih drugih informacij ali podatkov. Proizvajalci vložniki Unije imajo proizvodne obrate v Franciji, Nemčiji, na Švedskem in v Belgiji.

| (54) | Spomniti je treba, da ima en proizvajalec Unije, INEOS Oxide Ltd, interese glede izdelka tudi v ZDA. Med preiskavo je ta proizvajalec izjavil, da se šteje za zavezanega proizvajalca Unije. Med OPP je družba uvažala zadevni izdelek od svojega povezanega ameriškega proizvajalca, vendar je delež uvoza glede na njeno proizvodnjo v Uniji manjši od 10 %. Poleg tega ima glede na razpoložljive informacije ta proizvajalec načrte za širitev zmogljivosti v Uniji do konca leta 2010. V skladu z navedenim se ta družba lahko šteje za dejanskega proizvajalca Unije, saj njen uvoz ni temeljni del njene poslovne dejavnosti. Zato se ne zdi primerno tega proizvajalca izključiti iz opredelitve industrije Unije v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(54)

Spomniti je treba, da ima en proizvajalec Unije, INEOS Oxide Ltd, interese glede izdelka tudi v ZDA. Med preiskavo je ta proizvajalec izjavil, da se šteje za zavezanega proizvajalca Unije. Med OPP je družba uvažala zadevni izdelek od svojega povezanega ameriškega proizvajalca, vendar je delež uvoza glede na njeno proizvodnjo v Uniji manjši od 10 %. Poleg tega ima glede na razpoložljive informacije ta proizvajalec načrte za širitev zmogljivosti v Uniji do konca leta 2010. V skladu z navedenim se ta družba lahko šteje za dejanskega proizvajalca Unije, saj njen uvoz ni temeljni del njene poslovne dejavnosti. Zato se ne zdi primerno tega proizvajalca izključiti iz opredelitve industrije Unije v skladu s členom 4(1)(a) osnovne uredbe.

| (55) | Na podlagi tega so proizvajalci Unije štirje, tj. BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH in Akzo Nobel Functional Chemicals AB, ter sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. V nadaljnjem besedilu bodo navedeni kot „industrija Unije“. |
| --- | --- |

(55)

Na podlagi tega so proizvajalci Unije štirje, tj. BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH in Akzo Nobel Functional Chemicals AB, ter sestavljajo industrijo Unije v smislu člena 4(1) in člena 5(4) osnovne uredbe. V nadaljnjem besedilu bodo navedeni kot „industrija Unije“.

| (56) | Preiskava je pokazala, da je kot v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom del proizvodnje etanolaminov v Uniji namenjen za notranjo ali lastno uporabo. Tri od štirih družb, ki sestavljajo industrijo Unije, proizvajajo za lastno uporabo. Preiskava je potrdila, da industrija Unije ne kupuje zadevnega izdelka za lastno uporabo od neodvisnih strank v Uniji ali zunaj nje in da se lastna proizvodnja uporablja za proizvodnjo drugih nadaljnjih izdelkov. Etanolamini za lastno uporabo se zato ne štejejo kot konkurenca etanolaminom, ki so na razpolago na trgu Unije (v nadaljevanju: prosti trg). |
| --- | --- |

(56)

Preiskava je pokazala, da je kot v prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom del proizvodnje etanolaminov v Uniji namenjen za notranjo ali lastno uporabo. Tri od štirih družb, ki sestavljajo industrijo Unije, proizvajajo za lastno uporabo. Preiskava je potrdila, da industrija Unije ne kupuje zadevnega izdelka za lastno uporabo od neodvisnih strank v Uniji ali zunaj nje in da se lastna proizvodnja uporablja za proizvodnjo drugih nadaljnjih izdelkov. Etanolamini za lastno uporabo se zato ne štejejo kot konkurenca etanolaminom, ki so na razpolago na trgu Unije (v nadaljevanju: prosti trg).

E.   POLOŽAJ NA TRGU UNIJE

1.   Potrošnja Unije

| (57) | Potrošnja Unije je temeljila na kombinaciji obsega proizvodnje proizvajalcev Unije za prosto prodajo na trgu Unije in za njihovo lastno uporabo ter obsega uvoza iz tretjih držav na trg Unije brez izvoza proizvajalcev Unije. Dodane so bile tudi ocene za nesodelujočega proizvajalca, ki predstavlja zelo majhen del proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(57)

Potrošnja Unije je temeljila na kombinaciji obsega proizvodnje proizvajalcev Unije za prosto prodajo na trgu Unije in za njihovo lastno uporabo ter obsega uvoza iz tretjih držav na trg Unije brez izvoza proizvajalcev Unije. Dodane so bile tudi ocene za nesodelujočega proizvajalca, ki predstavlja zelo majhen del proizvodnje Unije.

| (58) | Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala tako:









  Potrošnja
  (v tonah) | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupaj | 439 521 | 438 872 | 479 361 | 475 269 |
| Indeks | 100 | 100 | 109 | 108 |
| Lastna uporaba | 248 994 | 246 857 | 243 995 | 206 982 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 83 |
| Prosti trg | 190 505 | 192 010 | 235 461 | 268 386 |
| Indeks | 100 | 101 | 124 | 141 |
| Vir: Odgovori na vprašalnike in Eurostat. |

(58)

Na podlagi tega se je potrošnja Unije gibala tako:

Potrošnja

(v tonah)

2005

2006

2007

OPP

Skupaj

439 521

438 872

479 361

475 269

Indeks

100

100

109

108

Lastna uporaba

248 994

246 857

243 995

206 982

Indeks

100

99

98

83

Prosti trg

190 505

192 010

235 461

268 386

Indeks

100

101

124

141

Vir: Odgovori na vprašalnike in Eurostat.

| (59) | Potrošnja na prostem trgu se je v obravnavanem obdobju povečala za 41 %, pri čemer se je najbolj povečala med letom 2007 in OPP. Lastna potrošnja se je zmanjšala za 17 %. |
| --- | --- |

(59)

Potrošnja na prostem trgu se je v obravnavanem obdobju povečala za 41 %, pri čemer se je najbolj povečala med letom 2007 in OPP. Lastna potrošnja se je zmanjšala za 17 %.

2.   Uvoz iz ZDA

| (60) | Obseg uvoza zadevnega izdelka iz ZDA v Unijo se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 16 %. Kljub temu je bilo med letom 2007 in OPP opaženo manjše povečanje uvoza. Na splošno ameriški proizvajalci svojega izvoza v EU niso povečali zaradi (i) operativnih težav (materialni vpliv orkanov na ameriško proizvodnjo in izvoz) in posledične potrebe, da zadovoljijo ameriški trg, in (ii) zmanjševanja globalne ponudbe/povpraševanja zaradi izpada proizvodnje v drugih delih sveta in povečanih poslovnih možnosti za uporabo surovin za proizvodnjo etanolaminov pri proizvodnji MEG. Poleg tega je med obravnavanim obdobjem en ameriški proizvajalec skoraj ustavil svoj izvoz v EU, s čimer je prispeval k opaženemu zmanjšanju. Treba je tudi omeniti, da se velik del uvoza iz ZDA v OPP ni izvajal po dampinških cenah.









  Uvoz
  (v tonah) | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zadevni proizvod | 44 912 | 39 641 | 35 892 | 37 583 |
| Indeks | 100 | 88 | 80 | 84 |
| Vir: Odgovori na vprašalnike in Eurostat. |

(60)

Obseg uvoza zadevnega izdelka iz ZDA v Unijo se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 16 %. Kljub temu je bilo med letom 2007 in OPP opaženo manjše povečanje uvoza. Na splošno ameriški proizvajalci svojega izvoza v EU niso povečali zaradi (i) operativnih težav (materialni vpliv orkanov na ameriško proizvodnjo in izvoz) in posledične potrebe, da zadovoljijo ameriški trg, in (ii) zmanjševanja globalne ponudbe/povpraševanja zaradi izpada proizvodnje v drugih delih sveta in povečanih poslovnih možnosti za uporabo surovin za proizvodnjo etanolaminov pri proizvodnji MEG. Poleg tega je med obravnavanim obdobjem en ameriški proizvajalec skoraj ustavil svoj izvoz v EU, s čimer je prispeval k opaženemu zmanjšanju. Treba je tudi omeniti, da se velik del uvoza iz ZDA v OPP ni izvajal po dampinških cenah.

Uvoz

(v tonah)

2005

2006

2007

OPP

Zadevni proizvod

44 912

39 641

35 892

37 583

Indeks

100

88

80

84

Vir: Odgovori na vprašalnike in Eurostat.

| (61) | Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju stalno zviševala. Na splošno je bila povprečna uvozna cena iz ZDA vedno nižja od povprečnih cen industrije Unije.









  Povprečna uvozna cena na tono
  (v EUR) | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zadevni izdelek | 825 | 974 | 1 000 | 1 114 |
| Indeks | 100 | 118 | 121 | 135 |
| Vir: Odgovori na vprašalnike in Eurostat. |

(61)

Povprečna uvozna cena se je v obravnavanem obdobju stalno zviševala. Na splošno je bila povprečna uvozna cena iz ZDA vedno nižja od povprečnih cen industrije Unije.

Povprečna uvozna cena na tono

(v EUR)

2005

2006

2007

OPP

Zadevni izdelek

825

974

1 000

1 114

Indeks

100

118

121

135

Vir: Odgovori na vprašalnike in Eurostat.

| (62) | Tržni delež uvoza iz ZDA se je med obravnavanim obdobjem zmanjšal za 9,6 odstotnih točk. Ta upad se pripisuje težavam, navedenim v uvodni izjavi 60.









  Tržni delež ZDA | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zadevni izdelek | 23,6 % | 20,6 % | 15,2 % | 14 % |
| Indeks | 100 | 88 | 65 | 59 |
| Vir: Odgovori na vprašalnike in Eurostat. |

(62)

Tržni delež uvoza iz ZDA se je med obravnavanim obdobjem zmanjšal za 9,6 odstotnih točk. Ta upad se pripisuje težavam, navedenim v uvodni izjavi 60.

Tržni delež ZDA

2005

2006

2007

OPP

Zadevni izdelek

23,6 %

20,6 %

15,2 %

14 %

Indeks

100

88

65

59

Vir: Odgovori na vprašalnike in Eurostat.

| (63) | Za namen analize nelojalnega nižanja cen je bila izvedena primerjava uvoznih cen dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki jih zaračunavata neodvisnim strankam, s cenami industrije Unije na podlagi tehtanih povprečij za primerljive vrste izdelkov v OPP. Cene industrije Unije so se prilagodile na raven cene franko tovarne in se primerjale z uvozno ceno CIF na meji Unije z dodanimi carinami. Ta primerjava cen je bila izvedena za transakcije na enaki ravni trgovine po morebitnih potrebnih prilagoditvah ter odbitku rabatov in popustov. |
| --- | --- |

(63)

Za namen analize nelojalnega nižanja cen je bila izvedena primerjava uvoznih cen dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov, ki jih zaračunavata neodvisnim strankam, s cenami industrije Unije na podlagi tehtanih povprečij za primerljive vrste izdelkov v OPP. Cene industrije Unije so se prilagodile na raven cene franko tovarne in se primerjale z uvozno ceno CIF na meji Unije z dodanimi carinami. Ta primerjava cen je bila izvedena za transakcije na enaki ravni trgovine po morebitnih potrebnih prilagoditvah ter odbitku rabatov in popustov.

| (64) | Na podlagi navedene metodologije ni bilo ugotovljeno nobeno nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije. |
| --- | --- |

(64)

Na podlagi navedene metodologije ni bilo ugotovljeno nobeno nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije.

3.   Uvoz iz drugih tretjih držav

| (65) | Uvoz iz drugih tretjih držav se je med obravnavanim obdobjem postopoma povečeval, dosegel vrh leta 2007 ter se med letom 2007 in OPP zmanjšal. Kljub temu je bil med obravnavanim obdobjem vedno precej manjši od uvoza iz ZDA. Glavne druge države izvoznice so Rusija, Mehika, Iran in Tajvan. Razen Rusije, katere izvoz se stalno povečuje, imajo vse ostale države neenoten razvoj izvoza z zmanjševanjem in povečevanjem količin iz leta v leto.









  Uvoz iz drugih držav | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 7 862 | 16 021 | 23 086 | 19 644 |
| Indeks | 100 | 204 | 294 | 250 |
| Tržni delež | 4,1 % | 8,3 % | 9,8 % | 7,3 % |
| Indeks | 100 | 202 | 238 | 177 |
| Uvozna cena EUR/tono | 1 215 | 1 177 | 1 402 | 1 459 |
| Indeks | 100 | 97 | 115 | 120 |
| Vir: Eurostat. |

(65)

Uvoz iz drugih tretjih držav se je med obravnavanim obdobjem postopoma povečeval, dosegel vrh leta 2007 ter se med letom 2007 in OPP zmanjšal. Kljub temu je bil med obravnavanim obdobjem vedno precej manjši od uvoza iz ZDA. Glavne druge države izvoznice so Rusija, Mehika, Iran in Tajvan. Razen Rusije, katere izvoz se stalno povečuje, imajo vse ostale države neenoten razvoj izvoza z zmanjševanjem in povečevanjem količin iz leta v leto.

Uvoz iz drugih držav

2005

2006

2007

OPP

Tone

7 862

16 021

23 086

19 644

Indeks

100

204

294

250

Tržni delež

4,1 %

8,3 %

9,8 %

7,3 %

Indeks

100

202

238

177

Uvozna cena EUR/tono

1 215

1 177

1 402

1 459

Indeks

100

97

115

120

Vir: Eurostat.

4.   Gospodarski položaj industrije Unije

| (66) | Spomniti je treba, da industrija proizvaja tudi za lastno uporabo. Na podlagi prodaje na prostem trgu in lastne uporabe so bili vzpostavljeni naslednji kazalci: zaloge, proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, naložbe, donosnost naložb, denarni tok, zmožnost zbiranja kapitala, zaposlenost, produktivnost in plače. Preostala kazalca, namreč prodaja in dobiček, se nanašata na prodajo na prostem trgu. Glede na razvoj zaprtega trga, tj. da je lastna poraba na splošno v skladu z razvojem prodaje na prostem trgu, se lahko ugotovitve glede zaprtega trga ekstrapolirajo. |
| --- | --- |

(66)

Spomniti je treba, da industrija proizvaja tudi za lastno uporabo. Na podlagi prodaje na prostem trgu in lastne uporabe so bili vzpostavljeni naslednji kazalci: zaloge, proizvodnja, zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, naložbe, donosnost naložb, denarni tok, zmožnost zbiranja kapitala, zaposlenost, produktivnost in plače. Preostala kazalca, namreč prodaja in dobiček, se nanašata na prodajo na prostem trgu. Glede na razvoj zaprtega trga, tj. da je lastna poraba na splošno v skladu z razvojem prodaje na prostem trgu, se lahko ugotovitve glede zaprtega trga ekstrapolirajo.

| (67) | V obravnavanem obdobju sta se proizvodnja industrije in zmogljivost Unije postopoma povečali za 13 %. Izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije je ostala stabilna na visoki ravni malo pod 90 %. Glede na razpoložljive informacije je ta raven izkoriščenosti zmogljivosti za zadevno industrijo blizu najvišje ravni. Vzporedno povečanje proizvodnje in zmogljivosti, ki je v vsakem primeru ostalo nižje od rastoče potrošnje Unije, potrjuje, da je imela industrija Unije korist od obstoječih ukrepov in povečanja povpraševanja po zadevnem izdelku (kar se pripisuje rastočemu povpraševanju v različnih nadaljnjih proizvodnih procesih, ki uporabljajo etanolamine). | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v tonah) | 375 119 | 371 688 | 407 744 | 424 526 |
| Indeks | 100 | 99 | 109 | 113 |
| Zmogljivost (v tonah) | 424 000 | 432 000 | 458 000 | 477 000 |
| Indeks | 100 | 102 | 108 | 113 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 88 % | 86 % | 89 % | 89 % |
| Indeks | 100 | 97 | 101 | 101 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(67)

V obravnavanem obdobju sta se proizvodnja industrije in zmogljivost Unije postopoma povečali za 13 %. Izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije je ostala stabilna na visoki ravni malo pod 90 %. Glede na razpoložljive informacije je ta raven izkoriščenosti zmogljivosti za zadevno industrijo blizu najvišje ravni. Vzporedno povečanje proizvodnje in zmogljivosti, ki je v vsakem primeru ostalo nižje od rastoče potrošnje Unije, potrjuje, da je imela industrija Unije korist od obstoječih ukrepov in povečanja povpraševanja po zadevnem izdelku (kar se pripisuje rastočemu povpraševanju v različnih nadaljnjih proizvodnih procesih, ki uporabljajo etanolamine).

2005

2006

2007

OPP

Proizvodnja (v tonah)

375 119

371 688

407 744

424 526

Indeks

100

99

109

113

Zmogljivost (v tonah)

424 000

432 000

458 000

477 000

Indeks

100

102

108

113

Izkoriščenost zmogljivosti

88 %

86 %

89 %

89 %

Indeks

100

97

101

101

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (68) | V skladu s splošnim povečanjem potrošnje Unije so se povečale tudi zaloge industrije Unije. Vendar se to ne šteje za zelo pomemben kazalec, saj je proizvodnja etanolamina prilagojena kupcu in večinoma temelji na dolgoročnih pogodbah, ki so običajno sklenjene ob koncu koledarskega leta. | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaloge (v tonah) | 8 906 | 10 113 | 9 250 | 11 097 |
| Indeks | 100 | 114 | 104 | 125 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(68)

V skladu s splošnim povečanjem potrošnje Unije so se povečale tudi zaloge industrije Unije. Vendar se to ne šteje za zelo pomemben kazalec, saj je proizvodnja etanolamina prilagojena kupcu in večinoma temelji na dolgoročnih pogodbah, ki so običajno sklenjene ob koncu koledarskega leta.

2005

2006

2007

OPP

Zaloge (v tonah)

8 906

10 113

9 250

11 097

Indeks

100

114

104

125

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (69) | Prodaja industrije Unije se je med obravnavanim obdobjem znatno povečala (tudi do 54 %). Kljub temu je bilo glede na pomembno vzporedno povečanje potrošnje na prostem trgu Unije povečanje tržnega deleža industrije Unije v obravnavanem obdobju razmeroma skromno (povečal se je za 6,4 odstotne točke). Ti trendi potrjujejo, da je bila industrija Unije v položaju, v katerem je lahko imela korist od veljavnih ukrepov. Povprečna cena enote lastne proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 31 %. Ta položaj odraža precejšnje zvišanje cen surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo etanolaminov, pa tudi povečano dobičkonosnost, zlasti med OPP. |
| --- | --- |

(69)

Prodaja industrije Unije se je med obravnavanim obdobjem znatno povečala (tudi do 54 %). Kljub temu je bilo glede na pomembno vzporedno povečanje potrošnje na prostem trgu Unije povečanje tržnega deleža industrije Unije v obravnavanem obdobju razmeroma skromno (povečal se je za 6,4 odstotne točke). Ti trendi potrjujejo, da je bila industrija Unije v položaju, v katerem je lahko imela korist od veljavnih ukrepov. Povprečna cena enote lastne proizvodnje industrije Unije se je v obravnavanem obdobju povečala za 31 %. Ta položaj odraža precejšnje zvišanje cen surovin, ki se uporabljajo za proizvodnjo etanolaminov, pa tudi povečano dobičkonosnost, zlasti med OPP.

| (70) | Opaženo zvišanje prodajnih cen industrije Unije je tudi v skladu s svetovnim zvišanjem cen na svetovnem trgu etanolamina. Ta pojav je posledica vrste izrednih in začasnih dogodkov, ki so se zgodili med obravnavanim obdobjem ter zlasti med letom 2007 in OPP. Po eni strani so se cene surovin (EO, ki je v glavnem naftni derivat in amoniak) med obravnavanim obdobjem precej zvišale. Po drugi strani pa se je na svetovnem trgu v istem obdobju močno zmanjšalo ravnotežje med globalno ponudbo/povpraševanjem. To je bil rezultat različnih dejavnikov, kot so: težave v proizvodnji in izvozu ZDA, ki so jih povzročili orkani, težave pri proizvodnji v Aziji, močno nihanje povpraševanja po nadaljnjih izdelkih (kemičnih sredstvih in bolj natančno glifosatu), ki uporabljajo etanolamine kot surovino, in težave pri proizvodnji izdelkov (zlasti MEG), pri katerih se uporablja enaka surovina kot pri etanolaminih, zaradi česar so proizvajalci, ki proizvajajo tako MEG kot etanolamine, začasno prešli na proizvodnjo MEG.









  Prodaja podobnega izdelka v potrošnji na prostem trgu v Uniji | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg (v tonah) | 132 003 | 130 575 | 169 403 | 203 090 |
| Indeks | 100 | 99 | 128 | 154 |
| Povprečna prodajna cena (EUR/tono) | 1 044 | 1 141 | 1 189 | 1 366 |
| Indeks | 100 | 109 | 114 | 131 |
| Tržni delež | 69 % | 68 % | 72,9 % | 76,6 % |
| Indeks | 100 | 98 | 106 | 111 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(70)

Opaženo zvišanje prodajnih cen industrije Unije je tudi v skladu s svetovnim zvišanjem cen na svetovnem trgu etanolamina. Ta pojav je posledica vrste izrednih in začasnih dogodkov, ki so se zgodili med obravnavanim obdobjem ter zlasti med letom 2007 in OPP. Po eni strani so se cene surovin (EO, ki je v glavnem naftni derivat in amoniak) med obravnavanim obdobjem precej zvišale. Po drugi strani pa se je na svetovnem trgu v istem obdobju močno zmanjšalo ravnotežje med globalno ponudbo/povpraševanjem. To je bil rezultat različnih dejavnikov, kot so: težave v proizvodnji in izvozu ZDA, ki so jih povzročili orkani, težave pri proizvodnji v Aziji, močno nihanje povpraševanja po nadaljnjih izdelkih (kemičnih sredstvih in bolj natančno glifosatu), ki uporabljajo etanolamine kot surovino, in težave pri proizvodnji izdelkov (zlasti MEG), pri katerih se uporablja enaka surovina kot pri etanolaminih, zaradi česar so proizvajalci, ki proizvajajo tako MEG kot etanolamine, začasno prešli na proizvodnjo MEG.

Prodaja podobnega izdelka v potrošnji na prostem trgu v Uniji

2005

2006

2007

OPP

Obseg (v tonah)

132 003

130 575

169 403

203 090

Indeks

100

99

128

154

Povprečna prodajna cena (EUR/tono)

1 044

1 141

1 189

1 366

Indeks

100

109

114

131

Tržni delež

69 %

68 %

72,9 %

76,6 %

Indeks

100

98

106

111

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (71) | V obravnavanem obdobju je industrija Unije močno povečala svojo dobičkonosnost. Na to izboljšanje je treba gledati v kontekstu svetovnega zvišanja cen etanolamina, odločitve enega od proizvajalcev ZDA, da skoraj ustavi svoj izvoz v EU, kar je prispevalo k zmanjšanju uvoza iz ZDA, in povečanega povpraševanja po etanolaminih tako v Uniji kot po svetu. Slednje je imelo za posledico povečanje obsega prodaje in zvišanje ravni prodajnih cen, ki so do konca OPP bolj izstopale kot ustrezno zvišanje proizvodnih stroškov. | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Donosnost industrije Unije | 10,1 % | 16 % | 15,8 % | 21,9 % |
| Indeks | 100 | 159 | 157 | 217 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(71)

V obravnavanem obdobju je industrija Unije močno povečala svojo dobičkonosnost. Na to izboljšanje je treba gledati v kontekstu svetovnega zvišanja cen etanolamina, odločitve enega od proizvajalcev ZDA, da skoraj ustavi svoj izvoz v EU, kar je prispevalo k zmanjšanju uvoza iz ZDA, in povečanega povpraševanja po etanolaminih tako v Uniji kot po svetu. Slednje je imelo za posledico povečanje obsega prodaje in zvišanje ravni prodajnih cen, ki so do konca OPP bolj izstopale kot ustrezno zvišanje proizvodnih stroškov.

2005

2006

2007

OPP

Donosnost industrije Unije

10,1 %

16 %

15,8 %

21,9 %

Indeks

100

159

157

217

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (72) | Raven naložb med obravnavanim obdobjem kaže nelinearen razvoj. Naložbe so bile po eni strani potrebne za vzdrževanje načrtov proizvodnih lokacij, po drugi strani pa za zmerno povečanje zmogljivosti za odziv na povečano povpraševanje in zadovoljitev potreb po izvozu. Donosnost naložb, izražena v neto dobičkih industrije Unije in neto knjigovodskih vrednostih njenih naložb, se je v obravnavanem obdobju znatno izboljšala. Denarni tok industrije Unije v obravnavanem obdobju prav tako kaže znatno izboljšanje. | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Naložbe (EUR) | 980 213 | 6 396 684 | 1 505 707 | 2 454 173 |
| Indeks | 100 | 654 | 154 | 250 |
| Donosnost neto sredstev | 45 % | 54 % | 55 % | 87 % |
| Indeks | 100 | 121 | 123 | 195 |
| Denarni tok (EUR) | 22 831 675 | 34 807 468 | 36 971 471 | 55 859 958 |
| Indeks | 100 | 152 | 162 | 245 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(72)

Raven naložb med obravnavanim obdobjem kaže nelinearen razvoj. Naložbe so bile po eni strani potrebne za vzdrževanje načrtov proizvodnih lokacij, po drugi strani pa za zmerno povečanje zmogljivosti za odziv na povečano povpraševanje in zadovoljitev potreb po izvozu. Donosnost naložb, izražena v neto dobičkih industrije Unije in neto knjigovodskih vrednostih njenih naložb, se je v obravnavanem obdobju znatno izboljšala. Denarni tok industrije Unije v obravnavanem obdobju prav tako kaže znatno izboljšanje.

2005

2006

2007

OPP

Naložbe (EUR)

980 213

6 396 684

1 505 707

2 454 173

Indeks

100

654

154

250

Donosnost neto sredstev

45 %

54 %

55 %

87 %

Indeks

100

121

123

195

Denarni tok (EUR)

22 831 675

34 807 468

36 971 471

55 859 958

Indeks

100

152

162

245

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (73) | Število zaposlenih v industriji Unije, ki je vključena v proizvodnjo podobnega izdelka, se je med obravnavanim obdobjem rahlo povečalo. Industriji Unije je med obravnavanim obdobjem uspelo nadzorovati razvoj povprečnih stroškov dela na zaposlenega. Produktivnost, izražena kot donos na delavca, se je v istem obdobju malo izboljšala. Razvoj stroškov dela in produktivnosti je imel pozitiven učinek pri nadzorovanju stroškov proizvodnje in je pomagal pri izboljšanju rezultatov dobička. | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposlenost | 100 | 104 | 104 | 110 |
| Indeks | 100 | 103 | 104 | 110 |
| Produktivnost (v tonah na delavca) | 3 749 | 3 591 | 3 916 | 3 858 |
| Indeks | 100 | 96 | 104 | 103 |
| Povprečni stroški dela na zaposlenega (EUR) | 2 389 | 2 629 | 2 449 | 2 262 |
| Indeks | 100 | 110 | 103 | 95 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(73)

Število zaposlenih v industriji Unije, ki je vključena v proizvodnjo podobnega izdelka, se je med obravnavanim obdobjem rahlo povečalo. Industriji Unije je med obravnavanim obdobjem uspelo nadzorovati razvoj povprečnih stroškov dela na zaposlenega. Produktivnost, izražena kot donos na delavca, se je v istem obdobju malo izboljšala. Razvoj stroškov dela in produktivnosti je imel pozitiven učinek pri nadzorovanju stroškov proizvodnje in je pomagal pri izboljšanju rezultatov dobička.

2005

2006

2007

OPP

Zaposlenost

100

104

104

110

Indeks

100

103

104

110

Produktivnost (v tonah na delavca)

3 749

3 591

3 916

3 858

Indeks

100

96

104

103

Povprečni stroški dela na zaposlenega (EUR)

2 389

2 629

2 449

2 262

Indeks

100

110

103

95

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

| (74) | Damping se je v OPP nadaljeval, čeprav na nižji ravni, kot je bila ugotovljena pri prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(74)

Damping se je v OPP nadaljeval, čeprav na nižji ravni, kot je bila ugotovljena pri prejšnji preiskavi v zvezi s pregledom.

| (75) | Kot je prikazano zgoraj, je imela industrija Unije resnično možnost okrevati od preteklega dampinga, zlasti z vidika dobičkonosnosti, prodaje in tržnega deleža. |
| --- | --- |

(75)

Kot je prikazano zgoraj, je imela industrija Unije resnično možnost okrevati od preteklega dampinga, zlasti z vidika dobičkonosnosti, prodaje in tržnega deleža.

| (76) | Obseg izvoza industrije Unije v tretje države se je med obravnavanim obdobjem povečal za 21 %. To znatno izboljšanje se je pričelo leta 2007 in se nadaljevalo do OPP, pripisuje se zlasti povečanju povpraševanja po etanolaminih na azijskih trgih zaradi težav s proizvodnjo, ki so se na teh trgih pojavile v istem obdobju. Izvozne prodajne cene so se gibale podobno kot cene Unije. To se ponovno pripisuje dejstvu, da je obdobje med letom 2007 in OPP zaznamovalo znatno poslabšanje ravnovesja med globalno ponudbo/povpraševanjem. | 2005 | 2006 | 2007 | OPP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza industrije Unije (v tonah) | 18 308 | 14 055 | 22 746 | 22 228 |
| Indeks | 100 | 77 | 124 | 121 |
| Izvozne prodajne cene | 1 223 | 1 293 | 1 241 | 1 689 |
| Indeks | 100 | 106 | 101 | 138 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(76)

Obseg izvoza industrije Unije v tretje države se je med obravnavanim obdobjem povečal za 21 %. To znatno izboljšanje se je pričelo leta 2007 in se nadaljevalo do OPP, pripisuje se zlasti povečanju povpraševanja po etanolaminih na azijskih trgih zaradi težav s proizvodnjo, ki so se na teh trgih pojavile v istem obdobju. Izvozne prodajne cene so se gibale podobno kot cene Unije. To se ponovno pripisuje dejstvu, da je obdobje med letom 2007 in OPP zaznamovalo znatno poslabšanje ravnovesja med globalno ponudbo/povpraševanjem.

2005

2006

2007

OPP

Obseg izvoza industrije Unije (v tonah)

18 308

14 055

22 746

22 228

Indeks

100

77

124

121

Izvozne prodajne cene

1 223

1 293

1 241

1 689

Indeks

100

106

101

138

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

5.   Sklepna ugotovitev o razmerah na trgu Unije

| (77) | Količina etanolaminov, porabljenih na trgu Unije, se je povečala za 41 %, medtem ko se je v obravnavnem obdobju uvoz iz ZDA zmanjšal za 16 %. Hkrati je industrija Unije povečala svoj obseg prodaje in ustrezen tržni delež. |
| --- | --- |

(77)

Količina etanolaminov, porabljenih na trgu Unije, se je povečala za 41 %, medtem ko se je v obravnavnem obdobju uvoz iz ZDA zmanjšal za 16 %. Hkrati je industrija Unije povečala svoj obseg prodaje in ustrezen tržni delež.

| (78) | V obravnavanem obdobju se je gospodarski položaj industrije Unije izboljšal. Ustrezni kazalci škode opisujejo dobro stanje v smislu poslovne uspešnosti. Industrija Unije je delovala pri visoki zmogljivosti, dosegala visoke stopnje dobička, vzdrževala stabilen denarni tok, povečala naložbe in nadzorovala stroške dela. Poleg tega je izkoristila vrsto izrednih dogodkov med letom 2007 in OPP, ki so prispevali k zvišanju cen in izboljšanju poslovne uspešnosti. |
| --- | --- |

(78)

V obravnavanem obdobju se je gospodarski položaj industrije Unije izboljšal. Ustrezni kazalci škode opisujejo dobro stanje v smislu poslovne uspešnosti. Industrija Unije je delovala pri visoki zmogljivosti, dosegala visoke stopnje dobička, vzdrževala stabilen denarni tok, povečala naložbe in nadzorovala stroške dela. Poleg tega je izkoristila vrsto izrednih dogodkov med letom 2007 in OPP, ki so prispevali k zvišanju cen in izboljšanju poslovne uspešnosti.

| (79) | Za zaključek, z vidika pozitivnega razvoja kazalcev, ki se nanašajo na industrijo Unije, ni bilo mogoče ugotoviti, da bi se znatna škoda nadaljevala. Zato se je preverilo, ali obstaja verjetnost ponovitve škode, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov. |
| --- | --- |

(79)

Za zaključek, z vidika pozitivnega razvoja kazalcev, ki se nanašajo na industrijo Unije, ni bilo mogoče ugotoviti, da bi se znatna škoda nadaljevala. Zato se je preverilo, ali obstaja verjetnost ponovitve škode, če se dovoli iztek veljavnosti ukrepov.

F.   VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE

| (80) | Opozarja se, da je bilo med OPP ugotovljeno nadaljevanje dampinga za dva proizvajalca izvoznika ZDA. En izmed dveh dampinških izvoznikov ni sodeloval. Ob upoštevanju dejstva, da zanj veljajo najvišji protidampinški ukrepi in da je obenem velik proizvajalec na trgu ZDA, bi imel v primeru ukinitve ukrepov zelo močno spodbudo, da se vrne na trg Unije. |
| --- | --- |

(80)

Opozarja se, da je bilo med OPP ugotovljeno nadaljevanje dampinga za dva proizvajalca izvoznika ZDA. En izmed dveh dampinških izvoznikov ni sodeloval. Ob upoštevanju dejstva, da zanj veljajo najvišji protidampinški ukrepi in da je obenem velik proizvajalec na trgu ZDA, bi imel v primeru ukinitve ukrepov zelo močno spodbudo, da se vrne na trg Unije.

| (81) | Kot je podrobneje določeno v oddelku C, so bili v preiskavi opredeljeni številni dejavniki, ki kažejo na verjetnost znatnega povečanja dampinškega uvoza iz ZDA v primeru razveljavitve ukrepov. Ti dejavniki so zlasti:






  — | neizkoriščena zmogljivost ameriških proizvajalcev v višini 60 000 ton, za katero se ne pričakuje, da bi bila v bližnji prihodnosti absorbirana, |
| --- | --- | --- |

(81)

Kot je podrobneje določeno v oddelku C, so bili v preiskavi opredeljeni številni dejavniki, ki kažejo na verjetnost znatnega povečanja dampinškega uvoza iz ZDA v primeru razveljavitve ukrepov. Ti dejavniki so zlasti:

—

neizkoriščena zmogljivost ameriških proizvajalcev v višini 60 000 ton, za katero se ne pričakuje, da bi bila v bližnji prihodnosti absorbirana,

| — | pričakovana samozadostnost tradicionalnih izvoznih trgov ZDA, zaradi česar bi bili ameriški proizvajalci primorani izvoz preusmeriti v Unijo. To velja zlasti za izvozne trge v Latinski Ameriki in Aziji (20). Spomniti je treba, da azijski trgi igrajo pomembno vlogo pri zmožnosti ameriških proizvajalcev, da prodajo svoje presežke etanolaminov, |
| --- | --- |

—

pričakovana samozadostnost tradicionalnih izvoznih trgov ZDA, zaradi česar bi bili ameriški proizvajalci primorani izvoz preusmeriti v Unijo. To velja zlasti za izvozne trge v Latinski Ameriki in Aziji (20). Spomniti je treba, da azijski trgi igrajo pomembno vlogo pri zmožnosti ameriških proizvajalcev, da prodajo svoje presežke etanolaminov,

| — | kitajske protidampinške dajatve, ki so uvedene za dve od treh vrst izdelkov za številne države, vključno z ZDA, |
| --- | --- |

—

kitajske protidampinške dajatve, ki so uvedene za dve od treh vrst izdelkov za številne države, vključno z ZDA,

| — | pritisk povečane proizvodnje zaradi prehoda s proizvodnje MEG na etanolamin. Presežna zmogljivost in nizke cene v poslovanju z MEG bodo prisilile proizvajalce, da se preusmerijo v proizvodnjo etanolaminov namesto MEG, s čimer bodo ustvarili nove zmogljivosti etanolamina in pa pritisk na cene, |
| --- | --- |

—

pritisk povečane proizvodnje zaradi prehoda s proizvodnje MEG na etanolamin. Presežna zmogljivost in nizke cene v poslovanju z MEG bodo prisilile proizvajalce, da se preusmerijo v proizvodnjo etanolaminov namesto MEG, s čimer bodo ustvarili nove zmogljivosti etanolamina in pa pritisk na cene,

| — | za razvoj povpraševanja po EAO v ZDA se napoveduje, da bo nižje kot v drugih državah, vključno z Unijo, |
| --- | --- |

—

za razvoj povpraševanja po EAO v ZDA se napoveduje, da bo nižje kot v drugih državah, vključno z Unijo,

| — | za povprečno rast povpraševanja v Uniji se pričakuje, da bo višja od rasti v ZDA, kar bo dodatna spodbuda za proizvajalce izvoznike v ZDA, da svoj izvoz usmerijo v Unijo, |
| --- | --- |

—

za povprečno rast povpraševanja v Uniji se pričakuje, da bo višja od rasti v ZDA, kar bo dodatna spodbuda za proizvajalce izvoznike v ZDA, da svoj izvoz usmerijo v Unijo,

| — | iz razpoložljivih informacij v zvezi z enim od nesodelujočih ameriških proizvajalcev je možno sklepati, da so tudi družbe, ki niso sodelovale v preiskavi in so močno zmanjšale svoj izvoz v Unijo, še vedno zelo zainteresirane za obstanek na trgu EU in povečanje svojih izvoznih dejavnosti. |
| --- | --- |

—

iz razpoložljivih informacij v zvezi z enim od nesodelujočih ameriških proizvajalcev je možno sklepati, da so tudi družbe, ki niso sodelovale v preiskavi in so močno zmanjšale svoj izvoz v Unijo, še vedno zelo zainteresirane za obstanek na trgu EU in povečanje svojih izvoznih dejavnosti.

| (82) | Glede na navedeno bodo morali ameriški proizvajalci najti dodatne stranke in najbolj izvedljiva možnost zanje bi bil trg Unije. |
| --- | --- |

(82)

Glede na navedeno bodo morali ameriški proizvajalci najti dodatne stranke in najbolj izvedljiva možnost zanje bi bil trg Unije.

| (83) | Med OPP je bil položaj industrije Unije ugoden. Razlog za to je v velikem povpraševanju po zadevnem izdelku, ki je presegalo ponudbo. Kljub temu bi povečanje uvoza etanolaminov s poreklom iz ZDA, ki se že prodajajo po znižanih cenah, ustvarilo znaten pritisk na industrijo Unije in ogrozilo njeno uspešnost. |
| --- | --- |

(83)

Med OPP je bil položaj industrije Unije ugoden. Razlog za to je v velikem povpraševanju po zadevnem izdelku, ki je presegalo ponudbo. Kljub temu bi povečanje uvoza etanolaminov s poreklom iz ZDA, ki se že prodajajo po znižanih cenah, ustvarilo znaten pritisk na industrijo Unije in ogrozilo njeno uspešnost.

| (84) | Treba je tudi omeniti, da so etanolamini bazični proizvodi, tj. različne vrste izdelka so proizvedene po določenih tehničnih standardih in izdelke iz enega vira se zlahka nadomesti z izdelki iz drugih virov. Zato bo na trgu, za katerega je značilna prevelika ponudba, konkurenca temeljila predvsem na ceni. |
| --- | --- |

(84)

Treba je tudi omeniti, da so etanolamini bazični proizvodi, tj. različne vrste izdelka so proizvedene po določenih tehničnih standardih in izdelke iz enega vira se zlahka nadomesti z izdelki iz drugih virov. Zato bo na trgu, za katerega je značilna prevelika ponudba, konkurenca temeljila predvsem na ceni.

| (85) | Na podlagi navedenega lahko kombinacija opisanih dejavnikov razmeroma hitro ogrozi veliko povpraševanje po etanolaminih in privede k preveliki ponudbi na trgu Unije. Povečanje dampinškega uvoza bi ustvarilo pritisk na nižanje ravni prodajnih cen in negativno vplivalo na uspešnost kazalnikov, povezanih z industrijo Unije, zlasti dobičkonosnost. Ob povečanju dampinga bi prišlo do nelojalnega nižanja cen. |
| --- | --- |

(85)

Na podlagi navedenega lahko kombinacija opisanih dejavnikov razmeroma hitro ogrozi veliko povpraševanje po etanolaminih in privede k preveliki ponudbi na trgu Unije. Povečanje dampinškega uvoza bi ustvarilo pritisk na nižanje ravni prodajnih cen in negativno vplivalo na uspešnost kazalnikov, povezanih z industrijo Unije, zlasti dobičkonosnost. Ob povečanju dampinga bi prišlo do nelojalnega nižanja cen.

| (86) | Verjetnost ponovitve škode, opisane v prejšnjem oddelku, povečuje dejstvo, da se je trg etanolamina spremenil zaradi gospodarske krize, ki se je začela jeseni leta 2008. Številni ključni parametri so se znatno spremenili tako glede izvoza kot položaja industrije Unije. Kot je bilo razloženo, razpoložljive informacije kažejo, da po OPP obstaja znatno povečanje dampinškega uvoza, saj so ameriške ravni cen za dve vrsti izdelkov nad evropskimi ravnmi cen, medtem ko razlika v ceni pri tretji vrsti hitro izginja. V zvezi s tem podatki Eurostata kažejo, da je med drugim četrtletjem leta 2009 uvoz iz ZDA (tj. 15 052 ton), ki je prispel v Unijo, za 20 % cenejši kot med OPP. |
| --- | --- |

(86)

Verjetnost ponovitve škode, opisane v prejšnjem oddelku, povečuje dejstvo, da se je trg etanolamina spremenil zaradi gospodarske krize, ki se je začela jeseni leta 2008. Številni ključni parametri so se znatno spremenili tako glede izvoza kot položaja industrije Unije. Kot je bilo razloženo, razpoložljive informacije kažejo, da po OPP obstaja znatno povečanje dampinškega uvoza, saj so ameriške ravni cen za dve vrsti izdelkov nad evropskimi ravnmi cen, medtem ko razlika v ceni pri tretji vrsti hitro izginja. V zvezi s tem podatki Eurostata kažejo, da je med drugim četrtletjem leta 2009 uvoz iz ZDA (tj. 15 052 ton), ki je prispel v Unijo, za 20 % cenejši kot med OPP.

| (87) | Brez uvedbe ukrepov bi bil povečan dampinški uvoz problem za industrijo Unije, ki je znatno oslabljena. Javno razpoložljive informacije, zbrane med preiskavo, dejansko kažejo na zmanjšano povpraševanje, prodajo in ekonomijo obsega, neizkoriščeno zmogljivost, manjšo finančno uspešnost itd (21). Zaradi sedanje gospodarske krize je na trgu etanolamina v Uniji šibko povpraševanje. Zato so bili proizvajalci Unije prisiljeni zmanjšati proizvodnjo. |
| --- | --- |

(87)

Brez uvedbe ukrepov bi bil povečan dampinški uvoz problem za industrijo Unije, ki je znatno oslabljena. Javno razpoložljive informacije, zbrane med preiskavo, dejansko kažejo na zmanjšano povpraševanje, prodajo in ekonomijo obsega, neizkoriščeno zmogljivost, manjšo finančno uspešnost itd (21). Zaradi sedanje gospodarske krize je na trgu etanolamina v Uniji šibko povpraševanje. Zato so bili proizvajalci Unije prisiljeni zmanjšati proizvodnjo.

| (88) | Industrija Unije trenutno deluje pri 70 % stopnji izkoriščenosti zmogljivosti, tj. precej nižji stopnji kot med OPP, ko je delovala pri skoraj polni zmogljivosti. Poleg tega je obseg prodaje industrije Unije padel za približno 30 %, obenem pa so se prodajne cene po OPP znižale za 35–40 %. Hkrati je iz gibanja stroškov proizvodnje in dobičkonosnosti po OPP razvidno, da je med stroški surovin in cenami etanolaminov veliko neravnovesje, ki še dodatno škoduje finančni uspešnosti industrije Unije. Stroški dveh glavnih surovin, ki se uporabljata pri proizvodnji etanolamina (etilen in amoniak), so se med obdobjem po OPP znižali, vendar znatno manj od znižanja cen etanolamina. To je povzročilo veliko znižanje stopenj dobička industrije Unije, ki je trenutno v izgubi oziroma ima enomestno stopnjo dobička. |
| --- | --- |

(88)

Industrija Unije trenutno deluje pri 70 % stopnji izkoriščenosti zmogljivosti, tj. precej nižji stopnji kot med OPP, ko je delovala pri skoraj polni zmogljivosti. Poleg tega je obseg prodaje industrije Unije padel za približno 30 %, obenem pa so se prodajne cene po OPP znižale za 35–40 %. Hkrati je iz gibanja stroškov proizvodnje in dobičkonosnosti po OPP razvidno, da je med stroški surovin in cenami etanolaminov veliko neravnovesje, ki še dodatno škoduje finančni uspešnosti industrije Unije. Stroški dveh glavnih surovin, ki se uporabljata pri proizvodnji etanolamina (etilen in amoniak), so se med obdobjem po OPP znižali, vendar znatno manj od znižanja cen etanolamina. To je povzročilo veliko znižanje stopenj dobička industrije Unije, ki je trenutno v izgubi oziroma ima enomestno stopnjo dobička.

| (89) | Z drugimi besedami, industrija Unije ni več v navidezno močnem položaju, temveč v položaju, v katerem bo pritisk dampinškega uvoza skoraj gotovo sprožil nevarno nižanje cen, ki bo dosti močnejše kot tisto, ugotovljeno na podlagi podatkov iz OPP. |
| --- | --- |

(89)

Z drugimi besedami, industrija Unije ni več v navidezno močnem položaju, temveč v položaju, v katerem bo pritisk dampinškega uvoza skoraj gotovo sprožil nevarno nižanje cen, ki bo dosti močnejše kot tisto, ugotovljeno na podlagi podatkov iz OPP.

| (90) | Navedeni gospodarski položaj je zmanjšal poslovne možnosti industrije Unije. Po eni strani ta ne bi bila sposobna razširiti kroga svojih strank v EU, saj nič ne kaže, da bi njeni glavni konkurenti na trgu Unije (tj. ameriški proizvajalci) prenehali izvažati v EU. Po drugi strani se prav tako ne zdi verjetno, da bi s povečanjem proizvodnje za lastno uporabo zmanjšali pritisk na industrijo Unije, saj nič ne kaže, da bi lahko gospodarske možnosti izdelkov v nadaljnjem proizvodnem procesu (kot so etilenamini, herbicidi in katalizatorji) izravnale pritisk na trgu etanolamina. |
| --- | --- |

(90)

Navedeni gospodarski položaj je zmanjšal poslovne možnosti industrije Unije. Po eni strani ta ne bi bila sposobna razširiti kroga svojih strank v EU, saj nič ne kaže, da bi njeni glavni konkurenti na trgu Unije (tj. ameriški proizvajalci) prenehali izvažati v EU. Po drugi strani se prav tako ne zdi verjetno, da bi s povečanjem proizvodnje za lastno uporabo zmanjšali pritisk na industrijo Unije, saj nič ne kaže, da bi lahko gospodarske možnosti izdelkov v nadaljnjem proizvodnem procesu (kot so etilenamini, herbicidi in katalizatorji) izravnale pritisk na trgu etanolamina.

| (91) | V primeru razveljavitve ukrepov obstaja velika verjetnost znatnega povečanja dampinškega uvoza iz ZDA v Unijo, ki bi gotovo privedla do ponovitve škode. Ameriški proizvajalci izgubljajo tradicionalne trge, medtem ko bi prevelika ponudba MEG povzročila povečanje proizvodnje etanolaminov, ki bi jih bilo treba prodati na neameriških trgih. Poleg tega je gospodarska kriza vplivala na industrijo Unije, ki se sooča s pritiskom zaradi dampinškega uvoza iz ZDA in nima nobene druge možnosti za nasprotovanje škodljivemu dampingu razen nadaljevanja izvajanja protidampinških ukrepov. Niso bili ugotovljeni znaki, na podlagi katerih bi bilo možno sklepati, da se v primeru izteka ukrepov položaj ne bi poslabšal. |
| --- | --- |

(91)

V primeru razveljavitve ukrepov obstaja velika verjetnost znatnega povečanja dampinškega uvoza iz ZDA v Unijo, ki bi gotovo privedla do ponovitve škode. Ameriški proizvajalci izgubljajo tradicionalne trge, medtem ko bi prevelika ponudba MEG povzročila povečanje proizvodnje etanolaminov, ki bi jih bilo treba prodati na neameriških trgih. Poleg tega je gospodarska kriza vplivala na industrijo Unije, ki se sooča s pritiskom zaradi dampinškega uvoza iz ZDA in nima nobene druge možnosti za nasprotovanje škodljivemu dampingu razen nadaljevanja izvajanja protidampinških ukrepov. Niso bili ugotovljeni znaki, na podlagi katerih bi bilo možno sklepati, da se v primeru izteka ukrepov položaj ne bi poslabšal.

G.   INTERES UNIJE

1.   Uvodna opomba

| (92) | V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je preučilo, ali bi bila ohranitev trenutno veljavnih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih vključenih interesov, tj. industrije Unije, uvoznikov, trgovcev, veletrgovcev in industrijskih uporabnikov zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(92)

V skladu s členom 21 osnovne uredbe se je preučilo, ali bi bila ohranitev trenutno veljavnih protidampinških ukrepov v nasprotju z interesom Unije kot celote. Določitev interesa Unije je temeljila na presoji vseh različnih vključenih interesov, tj. industrije Unije, uvoznikov, trgovcev, veletrgovcev in industrijskih uporabnikov zadevnega izdelka.

| (93) | Opozoriti je treba, da se v prejšnjih preiskavah uvedba ukrepov ni štela kot nasprotujoča interesom Unije. Poleg tega je sedanja preiskava pregled zaradi izteka ukrepa, zato se preučuje položaj, v katerem veljajo protidampinški ukrepi. |
| --- | --- |

(93)

Opozoriti je treba, da se v prejšnjih preiskavah uvedba ukrepov ni štela kot nasprotujoča interesom Unije. Poleg tega je sedanja preiskava pregled zaradi izteka ukrepa, zato se preučuje položaj, v katerem veljajo protidampinški ukrepi.

| (94) | Na podlagi tega se je preučilo, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode, obstajajo nujni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije. |
| --- | --- |

(94)

Na podlagi tega se je preučilo, ali kljub sklepom o verjetnosti nadaljevanja dampinga in ponovitve škode, obstajajo nujni razlogi, ki bi privedli do sklepa, da ohranitev obstoječih ukrepov v tem posebnem primeru ni v interesu Unije.

2.   Interes industrije Unije

| (95) | Opozarja se, da se je damping v OPP nadaljeval in da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA ter ponovitve škode za industrijo Unije. |
| --- | --- |

(95)

Opozarja se, da se je damping v OPP nadaljeval in da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinškega uvoza zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA ter ponovitve škode za industrijo Unije.

| (96) | Industrija Unije je dokazala, da je obstojna in konkurenčna, kar potrjuje pozitiven razvoj večine gospodarskih kazalcev. Prej uvedeni protidampinški ukrepi so prispevali k obnovitvi dobičkonosnosti in omogočili zadostno donosnost naložb. To bi lahko koristilo novim naložbam v letu 2010. Zato je v interesu industrije Unije, da se ukrepi proti dampinškemu uvozu iz ZDA ohranijo. |
| --- | --- |

(96)

Industrija Unije je dokazala, da je obstojna in konkurenčna, kar potrjuje pozitiven razvoj večine gospodarskih kazalcev. Prej uvedeni protidampinški ukrepi so prispevali k obnovitvi dobičkonosnosti in omogočili zadostno donosnost naložb. To bi lahko koristilo novim naložbam v letu 2010. Zato je v interesu industrije Unije, da se ukrepi proti dampinškemu uvozu iz ZDA ohranijo.

3.   Interesi uvoznikov in trgovcev/trgovcev na debelo

| (97) | Glede na pomanjkanje sodelovanja trgovcev in trgovcev na debelo je bilo sklenjeno, da odsotnost ali nadaljevanje ukrepov ne bi močno vplivalo na te stranke. Poleg tega s preiskavo ni bil ugotovljen obstoj nepovezanih uvoznikov, saj je celoten uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA v Unijo potekal prek uvoznikov, povezanih z ameriškimi proizvajalci izvozniki. |
| --- | --- |

(97)

Glede na pomanjkanje sodelovanja trgovcev in trgovcev na debelo je bilo sklenjeno, da odsotnost ali nadaljevanje ukrepov ne bi močno vplivalo na te stranke. Poleg tega s preiskavo ni bil ugotovljen obstoj nepovezanih uvoznikov, saj je celoten uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz ZDA v Unijo potekal prek uvoznikov, povezanih z ameriškimi proizvajalci izvozniki.

| (98) | Nadaljevanje ukrepov ne bo spremenilo sedanjega položaja povezanih uvoznikov, ki so v OPP ustvarili dobičke, ki so v skladu s tržnimi razmerami. Vsekakor, vsaj v zadevnem primeru, so interesi povezanih uvoznikov sestavni del interesov proizvajalcev izvoznikov, saj lahko slednji določajo politiko povezanih uvoznikov. Spomniti je treba, da interesi proizvajalcev izvoznikov niso del analize interesa Unije. |
| --- | --- |

(98)

Nadaljevanje ukrepov ne bo spremenilo sedanjega položaja povezanih uvoznikov, ki so v OPP ustvarili dobičke, ki so v skladu s tržnimi razmerami. Vsekakor, vsaj v zadevnem primeru, so interesi povezanih uvoznikov sestavni del interesov proizvajalcev izvoznikov, saj lahko slednji določajo politiko povezanih uvoznikov. Spomniti je treba, da interesi proizvajalcev izvoznikov niso del analize interesa Unije.

4.   Interes industrijskih uporabnikov

| (99) | Ker bi nadaljevanje ukrepov pomenilo tretje podaljšanje veljavnosti protidampinških ukrepov, je bila posebna pozornost namenjena industrijskim uporabnikom. |
| --- | --- |

(99)

Ker bi nadaljevanje ukrepov pomenilo tretje podaljšanje veljavnosti protidampinških ukrepov, je bila posebna pozornost namenjena industrijskim uporabnikom.

| (100) | V tej preiskavi se je javil le en uporabnik iz dejavnosti esterquata za mehčalce tkanin. Esterquati se proizvajajo na podlagi TEA in se uporabljajo kot mehčalci tkanin, ki jih tržijo tako imenovani „proizvajalci pralnih sredstev“, kot so Unilever, Henkel, Colgate Palmolive, Procter & Gamble in Benckiser/Reckitt. Zadevni industrijski uporabnik je med OPP etanolamine nabavljal tako od industrije ZDA kot Unije. Uvoz tega industrijskega uporabnika je predstavljal majhen delež celotnega uvoza iz ZDA (med 15 % in 25 % – natančne številke ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti). |
| --- | --- |

(100)

V tej preiskavi se je javil le en uporabnik iz dejavnosti esterquata za mehčalce tkanin. Esterquati se proizvajajo na podlagi TEA in se uporabljajo kot mehčalci tkanin, ki jih tržijo tako imenovani „proizvajalci pralnih sredstev“, kot so Unilever, Henkel, Colgate Palmolive, Procter & Gamble in Benckiser/Reckitt. Zadevni industrijski uporabnik je med OPP etanolamine nabavljal tako od industrije ZDA kot Unije. Uvoz tega industrijskega uporabnika je predstavljal majhen delež celotnega uvoza iz ZDA (med 15 % in 25 % – natančne številke ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti).

| (101) | Edini sodelujoči industrijski uporabnik je trdil, da uporabniki Unije zaradi protidampinških ukrepov trpijo, saj so odvisni od uvoza etanolamina kot dodatnega vira za pokritje njihovega povpraševanja v EU. Prav tako je trdil, da uporabniki Unije delujejo na zelo konkurenčnih in cenovno občutljivih trgih, na katerih izvajajo pritisk proizvajalci v poproizvodni fazi. Prav tako morajo kupovati surovine po najnižji možni ceni, da bi kar najbolj zmanjšali stroške. Zato po mnenju tega industrijskega uporabnika vsakršno zvišanje cen etanolamina ogroža njegove poslovne dejavnosti in spodkopava njegovo dobičkonosnost. Zato je ta stranka zaključila, da nadaljevanje ukrepov ni v interesu Unije, saj bi se v primeru izteka ukrepov omenjene razmere izboljšale. |
| --- | --- |

(101)

Edini sodelujoči industrijski uporabnik je trdil, da uporabniki Unije zaradi protidampinških ukrepov trpijo, saj so odvisni od uvoza etanolamina kot dodatnega vira za pokritje njihovega povpraševanja v EU. Prav tako je trdil, da uporabniki Unije delujejo na zelo konkurenčnih in cenovno občutljivih trgih, na katerih izvajajo pritisk proizvajalci v poproizvodni fazi. Prav tako morajo kupovati surovine po najnižji možni ceni, da bi kar najbolj zmanjšali stroške. Zato po mnenju tega industrijskega uporabnika vsakršno zvišanje cen etanolamina ogroža njegove poslovne dejavnosti in spodkopava njegovo dobičkonosnost. Zato je ta stranka zaključila, da nadaljevanje ukrepov ni v interesu Unije, saj bi se v primeru izteka ukrepov omenjene razmere izboljšale.

| (102) | Ugotovljeno je bilo, da je med OPP TEA za edinega sodelujočega proizvajalca predstavljal pomemben del (med 20 % in 30 %) celotnih stroškov proizvodnje esterquata. Jasno je, da bi odprava protidampinških ukrepov vsaj kratkoročno ublažila breme, ki ga nosi ta družba zaradi stroškov TEA kot surovine. Kljub temu pa se ob upoštevanju, da ta družba naroča zelo velike količine TEA pri industriji Unije, ne pričakuje, da bi bil končni učinek kakršne koli spremembe protidampinških ukrepov na tega industrijskega uporabnika velik. V zvezi s tem je Komisija preučila vpliv sedanjih protidampinških ukrepov na prihodek družbe v zvezi s poslovanjem z esterquatom, pri katerem uporablja etanolamine, uvožene iz ZDA. Razpoložljivi podatki kažejo, da je splošni vpliv protidampinških dajatev na zadevni prihodek družbe zmeren (med 1 % in 5 %, natančne številke ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti). To pojasnjuje, kako je lahko družba nadaljevala poslovne dejavnosti v tem sektorju kljub znatnemu zviševanju cen etanolamina do OPP in protidampinškim ukrepom. Spomniti je treba tudi, da so esterquati le precej skromen del celotne dejavnosti tega industrijskega uporabnika. |
| --- | --- |

(102)

Ugotovljeno je bilo, da je med OPP TEA za edinega sodelujočega proizvajalca predstavljal pomemben del (med 20 % in 30 %) celotnih stroškov proizvodnje esterquata. Jasno je, da bi odprava protidampinških ukrepov vsaj kratkoročno ublažila breme, ki ga nosi ta družba zaradi stroškov TEA kot surovine. Kljub temu pa se ob upoštevanju, da ta družba naroča zelo velike količine TEA pri industriji Unije, ne pričakuje, da bi bil končni učinek kakršne koli spremembe protidampinških ukrepov na tega industrijskega uporabnika velik. V zvezi s tem je Komisija preučila vpliv sedanjih protidampinških ukrepov na prihodek družbe v zvezi s poslovanjem z esterquatom, pri katerem uporablja etanolamine, uvožene iz ZDA. Razpoložljivi podatki kažejo, da je splošni vpliv protidampinških dajatev na zadevni prihodek družbe zmeren (med 1 % in 5 %, natančne številke ni mogoče razkriti zaradi zaupnosti). To pojasnjuje, kako je lahko družba nadaljevala poslovne dejavnosti v tem sektorju kljub znatnemu zviševanju cen etanolamina do OPP in protidampinškim ukrepom. Spomniti je treba tudi, da so esterquati le precej skromen del celotne dejavnosti tega industrijskega uporabnika.

| (103) | Preučena sta bila tudi razvoj cen TEA po OPP in njihov vpliv na stroške proizvodnje edinega sodelujočega proizvajalca. V zvezi s tem je treba spomniti, da so se cene etanolaminov po OPP znatno znižale. Glede na razvoj cen TEA in stroškovno strukturo posla z esterquati se šteje, da se je del TEA v celotnih stroških končnega izdelka po OPP znižal. Na podlagi razpoložljivih podatkov se zdi, da bi lahko zlasti za tega industrijskega uporabnika znižanje cen TEA privedlo do znižanja stroškov za TEA za 20–25 %. Učinek na celotne stroške proizvodnje končnih izdelkov bi bilo znižanje med 15 do 20 %. |
| --- | --- |

(103)

Preučena sta bila tudi razvoj cen TEA po OPP in njihov vpliv na stroške proizvodnje edinega sodelujočega proizvajalca. V zvezi s tem je treba spomniti, da so se cene etanolaminov po OPP znatno znižale. Glede na razvoj cen TEA in stroškovno strukturo posla z esterquati se šteje, da se je del TEA v celotnih stroških končnega izdelka po OPP znižal. Na podlagi razpoložljivih podatkov se zdi, da bi lahko zlasti za tega industrijskega uporabnika znižanje cen TEA privedlo do znižanja stroškov za TEA za 20–25 %. Učinek na celotne stroške proizvodnje končnih izdelkov bi bilo znižanje med 15 do 20 %.

| (104) | Preučen je bil tudi učinek nadaljevanja protidampinških ukrepov na edinega sodelujočega industrijskega uporabnika, in sicer z analizo njegove pretekle gospodarske uspešnosti, zlasti glede dobičkonosnosti in prodaje. V zvezi z dobičkonosnostjo je bilo ugotovljeno, da je edini sodelujoči industrijski uporabnik v obravnavanem obdobju kljub veljavnim ukrepom dosegal mejno dobičkonosnost pri izdelkih, ki vsebujejo etanolamine. V zvezi s prodajo je bilo ugotovljeno, da je edini sodelujoči industrijski uporabnik znatno povečal izvoz izdelkov, ki vsebujejo etanolamine, medtem ko je njegova prodaja v Unijo rahlo padla. Zgoraj navedeni trendi so veljali za izdelke, proizvedene z etanolamini, s poreklom iz ZDA in s poreklom iz EU. To kaže, da obstoj protidampinških ukrepov ni imel nobenega vpliva na postopek odločanja te družbe v zvezi s prodajo, s čimer se potrjuje, da je bila družba sposobna še naprej poslovati uspešno brez kakršnih koli večjih težav, ki bi jih bilo moč opaziti pri prodaji in dobičkonosnosti. Ugotovljeno ni bilo nobeno dejstvo, ki bi kazalo na to, da bi se omenjen položaj v primeru podaljšanja ukrepov spremenil. |
| --- | --- |

(104)

Preučen je bil tudi učinek nadaljevanja protidampinških ukrepov na edinega sodelujočega industrijskega uporabnika, in sicer z analizo njegove pretekle gospodarske uspešnosti, zlasti glede dobičkonosnosti in prodaje. V zvezi z dobičkonosnostjo je bilo ugotovljeno, da je edini sodelujoči industrijski uporabnik v obravnavanem obdobju kljub veljavnim ukrepom dosegal mejno dobičkonosnost pri izdelkih, ki vsebujejo etanolamine. V zvezi s prodajo je bilo ugotovljeno, da je edini sodelujoči industrijski uporabnik znatno povečal izvoz izdelkov, ki vsebujejo etanolamine, medtem ko je njegova prodaja v Unijo rahlo padla. Zgoraj navedeni trendi so veljali za izdelke, proizvedene z etanolamini, s poreklom iz ZDA in s poreklom iz EU. To kaže, da obstoj protidampinških ukrepov ni imel nobenega vpliva na postopek odločanja te družbe v zvezi s prodajo, s čimer se potrjuje, da je bila družba sposobna še naprej poslovati uspešno brez kakršnih koli večjih težav, ki bi jih bilo moč opaziti pri prodaji in dobičkonosnosti. Ugotovljeno ni bilo nobeno dejstvo, ki bi kazalo na to, da bi se omenjen položaj v primeru podaljšanja ukrepov spremenil.

| (105) | Najti ni bilo mogoče nobenega prepričljivega dokaza, ki bi podprl argument, da je težak položaj na trgu za industrijske uporabnike mogoče pripisati pomanjkanju zaloge etanolaminov v industriji Unije. |
| --- | --- |

(105)

Najti ni bilo mogoče nobenega prepričljivega dokaza, ki bi podprl argument, da je težak položaj na trgu za industrijske uporabnike mogoče pripisati pomanjkanju zaloge etanolaminov v industriji Unije.

| (106) | Če se povzame, med OPP je bil učinek protidampinških dajatev na proizvodne stroške končnega izdelka za sodelujočega industrijskega uporabnika precej omejen in odprava protidampinških ukrepov bi položaj le malo omilila. Poleg tega položaj po OPP glede cen TEA že pozitivno vpliva na cenovno strukturo družbe. Zato je bilo ugotovljeno, da nadaljevanje ukrepov ne bi pomembno vplivalo na edinega sodelujočega industrijskega uporabnika. Ob upoštevanju dejstva, da noben drug uporabnik ni sodeloval v preiskavi in o tej zadevi nobena druga stranka ni predložila dodatnih relevantnih informacij, se sklene, da zgoraj navedena analiza velja za vse industrijske uporabnike, ki bi jih lahko zadeval trg etanolamina. |
| --- | --- |

(106)

Če se povzame, med OPP je bil učinek protidampinških dajatev na proizvodne stroške končnega izdelka za sodelujočega industrijskega uporabnika precej omejen in odprava protidampinških ukrepov bi položaj le malo omilila. Poleg tega položaj po OPP glede cen TEA že pozitivno vpliva na cenovno strukturo družbe. Zato je bilo ugotovljeno, da nadaljevanje ukrepov ne bi pomembno vplivalo na edinega sodelujočega industrijskega uporabnika. Ob upoštevanju dejstva, da noben drug uporabnik ni sodeloval v preiskavi in o tej zadevi nobena druga stranka ni predložila dodatnih relevantnih informacij, se sklene, da zgoraj navedena analiza velja za vse industrijske uporabnike, ki bi jih lahko zadeval trg etanolamina.

5.   Sklepna ugotovitev o interesu Unije

| (107) | Preiskava je pokazala, da so obstoječi protidampinški ukrepi prispevali k okrevanju industrije Unije. Industrija Unije bi imela koristi od nadaljevanja ukrepov z ohranjanjem sedanjih dobičkonosnih ravni cen, ki omogočajo dodatne naložbe. Če se dovoli odprava ukrepov, bi bil ta proces okrevanja ogrožen, kot je podrobno opisano v oddelku F. Nadaljevanje ukrepov je zato v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(107)

Preiskava je pokazala, da so obstoječi protidampinški ukrepi prispevali k okrevanju industrije Unije. Industrija Unije bi imela koristi od nadaljevanja ukrepov z ohranjanjem sedanjih dobičkonosnih ravni cen, ki omogočajo dodatne naložbe. Če se dovoli odprava ukrepov, bi bil ta proces okrevanja ogrožen, kot je podrobno opisano v oddelku F. Nadaljevanje ukrepov je zato v interesu industrije Unije.

| (108) | Zdi se, da nepovezanih uvoznikov ni, prav tako se niso javili nepovezani trgovci/trgovci na debelo. Ves uvoz iz ZDA poteka prek povezanih trgovcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so med veljavnostjo ukrepov v OPP dosegli stopnjo dobička, ki je v skladu z normalnimi tržnimi stopnjami. |
| --- | --- |

(108)

Zdi se, da nepovezanih uvoznikov ni, prav tako se niso javili nepovezani trgovci/trgovci na debelo. Ves uvoz iz ZDA poteka prek povezanih trgovcev, za katere je bilo ugotovljeno, da so med veljavnostjo ukrepov v OPP dosegli stopnjo dobička, ki je v skladu z normalnimi tržnimi stopnjami.

| (109) | Poleg tega ni videti, da bi obstoječi ukrepi v preteklosti imeli kakršen koli pomemben negativen vpliv na gospodarski položaj uporabnikov. Na podlagi informacij, zbranih med sedanjo preiskavo, ni videti, da bi bilo povišanje cen zaradi uvedbe protidampinških ukrepov, če je do njega sploh prišlo,, nesorazmerno v primerjavi s koristmi industrije Unije zaradi odprave izkrivljanja trgovine, ki ga je povzročil dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(109)

Poleg tega ni videti, da bi obstoječi ukrepi v preteklosti imeli kakršen koli pomemben negativen vpliv na gospodarski položaj uporabnikov. Na podlagi informacij, zbranih med sedanjo preiskavo, ni videti, da bi bilo povišanje cen zaradi uvedbe protidampinških ukrepov, če je do njega sploh prišlo,, nesorazmerno v primerjavi s koristmi industrije Unije zaradi odprave izkrivljanja trgovine, ki ga je povzročil dampinški uvoz.

| (110) | V zvezi z interesom Unije se zato sklene, da ni utemeljenih razlogov, da se obstoječi protidampinški ukrepi za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA ne bi ohranili. |
| --- | --- |

(110)

V zvezi z interesom Unije se zato sklene, da ni utemeljenih razlogov, da se obstoječi protidampinški ukrepi za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA ne bi ohranili.

| (111) | Zato se zdi ustrezno, da se obstoječi protidampinški ukrepi za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA ohranijo. |
| --- | --- |

(111)

Zato se zdi ustrezno, da se obstoječi protidampinški ukrepi za uvoz etanolaminov s poreklom iz ZDA ohranijo.

H.   PROTIDAMPINŠKI UKREPI

| (112) | Vse stranke so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb in zahtevkov. Analizirane so bile zadevne predložene pripombe, ki pa niso vodile k spremembi bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bilo odločeno, da se sedanji protidampinški ukrepi ohranijo. |
| --- | --- |

(112)

Vse stranke so bile obveščene o osnovnih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti ohranitev obstoječih ukrepov. Po tem obvestilu jim je bil odobren rok za predložitev pripomb in zahtevkov. Analizirane so bile zadevne predložene pripombe, ki pa niso vodile k spremembi bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bilo odločeno, da se sedanji protidampinški ukrepi ohranijo.

| (113) | Preiskava je pokazala, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga (vključno z verjetnim povečanjem obsega dampinškega uvoza), in tudi verjetnost ponovitve škode. |
| --- | --- |

(113)

Preiskava je pokazala, da obstaja verjetnost nadaljevanja dampinga (vključno z verjetnim povečanjem obsega dampinškega uvoza), in tudi verjetnost ponovitve škode.

| (114) | Tudi če se upošteva, da eden izmed dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov izdelka ni uvažal po dampinških cenah, in predvideva, da tudi v prihodnosti njegov del uvoza iz ZDA ne bo dampinški, so izpolnjeni pogoji za nadaljevanje uporabe dajatev na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(114)

Tudi če se upošteva, da eden izmed dveh sodelujočih proizvajalcev izvoznikov izdelka ni uvažal po dampinških cenah, in predvideva, da tudi v prihodnosti njegov del uvoza iz ZDA ne bo dampinški, so izpolnjeni pogoji za nadaljevanje uporabe dajatev na podlagi člena 11(2) osnovne uredbe.

| (115) | Iz zgornjega sledi, kakor je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo pri uvozu etanolaminov s poreklom iz ZDA in so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 1583/2006, obdržati. |
| --- | --- |

(115)

Iz zgornjega sledi, kakor je določeno v členu 11(2) osnovne uredbe, da je treba protidampinške ukrepe, ki se uporabljajo pri uvozu etanolaminov s poreklom iz ZDA in so bili uvedeni z Uredbo (ES) št. 1583/2006, obdržati.

| (116) | Šteje se tudi, da je treba ukrepe ohraniti le za nadaljnji dve leti. To temelji na številnih razlogih, kot so: verjetnost ponovitve škodljivega dampinga na podlagi dejstva, da (i) se je damping ameriških proizvajalcev izvoznikov nadaljeval kljub obstoječim ukrepom, in (ii) ker se pričakuje, da se bo uvoz v Unijo povečal zaradi presežka proizvodne zmogljivosti v višini 60 000 ton v ZDA ter pomanjkanja ustreznega domačega povpraševanja, ki bi bilo sposobno absorbirati to odvečno zmogljivost v ZDA. Poleg tega se za enega od nesodelujočih ameriških proizvajalcev trenutno uporablja najvišja protidampinška dajatev, zaradi česar bi imel ob razveljavitvi ukrepov močno spodbudo za vrnitev na trg Unije. Na voljo ima tudi potrebno distribucijsko mrežo, saj na trgu Unije prodaja druge kemične izdelke, nakazal pa je, da je zanj EU pomemben izvozni trg. |
| --- | --- |

(116)

Šteje se tudi, da je treba ukrepe ohraniti le za nadaljnji dve leti. To temelji na številnih razlogih, kot so: verjetnost ponovitve škodljivega dampinga na podlagi dejstva, da (i) se je damping ameriških proizvajalcev izvoznikov nadaljeval kljub obstoječim ukrepom, in (ii) ker se pričakuje, da se bo uvoz v Unijo povečal zaradi presežka proizvodne zmogljivosti v višini 60 000 ton v ZDA ter pomanjkanja ustreznega domačega povpraševanja, ki bi bilo sposobno absorbirati to odvečno zmogljivost v ZDA. Poleg tega se za enega od nesodelujočih ameriških proizvajalcev trenutno uporablja najvišja protidampinška dajatev, zaradi česar bi imel ob razveljavitvi ukrepov močno spodbudo za vrnitev na trg Unije. Na voljo ima tudi potrebno distribucijsko mrežo, saj na trgu Unije prodaja druge kemične izdelke, nakazal pa je, da je zanj EU pomemben izvozni trg.

| (117) | Poleg tega se bo presežna zmogljivost ZDA do leta 2013 postopoma zmanjšala, v Uniji pa obstajajo načrti za povečanje zmogljivosti do konca leta 2010. Slednji premisleki, skupaj z negotovostjo glede vpliva sedanje svetovne gospodarske krize na trg etanolamina (na svetovni ravni in zlasti na ravni Unije), utemeljujejo omejitev ohranitve ukrepov na dve leti – |
| --- | --- |

(117)

Poleg tega se bo presežna zmogljivost ZDA do leta 2013 postopoma zmanjšala, v Uniji pa obstajajo načrti za povečanje zmogljivosti do konca leta 2010. Slednji premisleki, skupaj z negotovostjo glede vpliva sedanje svetovne gospodarske krize na trg etanolamina (na svetovni ravni in zlasti na ravni Unije), utemeljujejo omejitev ohranitve ukrepov na dve leti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Dokončna protidampinška dajatev se uvede za uvoz etanolaminov, ki se trenutno uvrščajo pod oznake KN ex 2922 11 00 (monoetanolamin) (oznaka TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamin) (oznaka TARIC 2922120010) in 2922 13 10 (trietanolamin) s poreklom iz Združenih držav Amerike.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za izdelke iz odstavka 1, ki jih proizvajajo družbe, navedene v nadaljevanju, je naslednja:

| Gospodarska družba | Protidampinška dajatev
  (neto znesek v EUR na tono) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| The Dow Chemical |
| Corporation |
| 2030 Dow Center |
| Midland, Michigan 48674 |
| ZDA |

Gospodarska družba

Protidampinška dajatev

(neto znesek v EUR na tono)

Dodatna oznaka TARIC

The Dow Chemical

Corporation

2030 Dow Center

Midland, Michigan 48674

ZDA

59,25

A115

| INEOS Americas LLC |
| --- |
| 7770 Rangeline Road |
| Theodore, Alabama 36582 |
| ZDA |

INEOS Americas LLC

7770 Rangeline Road

Theodore, Alabama 36582

ZDA

69,40

A145

| Huntsman Chemical |
| --- |
| Corporation |
| 3040 Post Oak Boulevard |
| PO Box 27707 |
| Houston, Teksas 77056 |

Huntsman Chemical

Corporation

3040 Post Oak Boulevard

PO Box 27707

Houston, Teksas 77056

111,25

A116

Vse druge družbe

111,25

A999

3.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

4.   Če se blago poškoduje še pred vstopom v prosti promet in se zato cena, ki je bila dejansko plačana ali se plačuje, pri določanju carinske vrednosti porazdeli skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 (22), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi zgoraj določenih zneskov, zniža za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki je bila dejansko plačana ali se plačuje.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije in velja dve leti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 19. januarja 2010

Za Svet

Predsednica

E. SALGADO

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

2

(3)  UL L 28, 2.2.1994, str. 40.

3

(4)  UL L 294, 25.10.2006, str. 2.

4

(5)  UL C 71, 18.3.2008, str. 13.

5

(6)  UL C 270, 25.10.2008, str. 26.

6

(7)  Ethylene Oxide & Glycol Market Outlook družbe PCI Xylenes & Polyesters Ltd (v nadaljevanju: PCI), oktobrska številka 2008.

7

(8)  Chemical Economics Handbook Product Review-Ethanolamines-SRI Consulting, januar 2009, 642.5000 A, str. 14–15.

8

(9)  PCI, januarska številka 2009.

9

(10)  PCI, aprilska številka 2009.

10

(11)  Publikacija Tecnon OrbiChem, 17. marec 2009.

11

(12)  Publikacija SRI, januar 2009.

12

(13)  Publikacija Tecnon OrbiChem, 17. marec 2009.

13

(14)  Publikacija Tecnon OrbiChem, 17. december 2008.

14

(15)  PCI, aprilska številka 2009.

15

(16)  Na podlagi podatkov publikacije SRI o načrtih glede potrošnje in širitve, januar 2009.

16

(17)  PCI, aprilska številka 2009; publikaciji Tecnon OrbiChem, 17. december 2008 in 17. marec 2009.

17

(18)  PCI, aprilska številka 2009.

18

(19)  Publikaciji Tecnon OrbiChem, 17. marec in 14. avgust 2009.

19

(20)  Publikacija Tecnon OrbiChem, 17. marec 2009.

20

(21)  Publikacija Tecnon OrbiChem, 14. avgust 2009; publikaciji ICIS, 15. april 2009 in 19. april 2009; podatki PCI (številke od novembra 2008 do julija 2009).

21

(22)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

22

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/21

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 55/2010

z dne 21. januarja 2010

o prepovedi ribolova na mola v vodah ES con ICES IV in IIa s plovili, ki plujejo pod zastavo Belgije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2009. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2009.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2009 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je prepovedano tudi obdržati na krovu, pretovarjati in iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 22, 26.1.2009, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | E2/BE/NS/001 |
| --- | --- |
| Država članica | Belgija |
| Stalež | WHG/2AC4. |
| Vrsta | WHG – Mol (Merlangius merlangus) |
| Cona | Vode ES con IIa in IV |
| Datum | 14. novembra 2009 |

Št.

E2/BE/NS/001

Država članica

Belgija

Stalež

WHG/2AC4.

Vrsta

WHG – Mol (Merlangius merlangus)

Cona

Vode ES con IIa in IV

Datum

14. novembra 2009

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/23

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 56/2010

z dne 21. januarja 2010

o prepovedi ribolova na raže v vodah ES con ICES IIa in IV s plovili, ki plujejo pod zastavo Nizozemske

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2009. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (3), določa kvote za leto 2009.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2009 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz navedene priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 22, 26.1.2009, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | E2/NL/NS/003 |
| --- | --- |
| Država članica | Nizozemska |
| Stalež | SRX/2AC4-C |
| Vrsta | Raže (Rajidae) |
| Cona | Vode ES con IIa in IV |
| Datum | 14. novembra 2009 |

Št.

E2/NL/NS/003

Država članica

Nizozemska

Stalež

SRX/2AC4-C

Vrsta

Raže (Rajidae)

Cona

Vode ES con IIa in IV

Datum

14. novembra 2009

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/25

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 57/2010

z dne 21. januarja 2010

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | JO | 64,0 |
| MA | 62,1 |
| TN | 116,6 |
| TR | 96,8 |
| ZZ | 84,9 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 101,4 |
| MA | 78,1 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 116,4 |
| 0709 90 70 | MA | 119,2 |
| TR | 128,4 |
| ZZ | 123,8 |
| 0805 10 20 | EG | 53,1 |
| IL | 58,8 |
| MA | 52,8 |
| TN | 57,1 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 55,2 |
| 0805 20 10 | IL | 166,5 |
| MA | 78,8 |
| ZZ | 122,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 52,8 |
| EG | 74,4 |
| IL | 76,0 |
| JM | 97,6 |
| MA | 93,3 |
| PK | 41,0 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 74,0 |
| 0805 50 10 | EG | 63,3 |
| IL | 88,6 |
| TR | 74,3 |
| ZZ | 75,4 |
| 0808 10 80 | CA | 77,0 |
| CL | 60,1 |
| CN | 77,3 |
| MK | 24,7 |
| US | 133,7 |
| ZZ | 74,6 |
| 0808 20 50 | CN | 53,6 |
| US | 114,9 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

JO

64,0

MA

62,1

TN

116,6

TR

96,8

ZZ

84,9

0707 00 05

EG

174,9

JO

101,4

MA

78,1

TR

111,2

ZZ

116,4

0709 90 70

MA

119,2

TR

128,4

ZZ

123,8

0805 10 20

EG

53,1

IL

58,8

MA

52,8

TN

57,1

TR

54,0

ZZ

55,2

0805 20 10

IL

166,5

MA

78,8

ZZ

122,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

52,8

EG

74,4

IL

76,0

JM

97,6

MA

93,3

PK

41,0

TR

82,9

ZZ

74,0

0805 50 10

EG

63,3

IL

88,6

TR

74,3

ZZ

75,4

0808 10 80

CA

77,0

CL

60,1

CN

77,3

MK

24,7

US

133,7

ZZ

74,6

0808 20 50

CN

53,6

US

114,9

ZZ

84,3

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/27

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 58/2010

z dne 21. januarja 2010

o nedodelitvi nadomestila za posneto mleko v prahu v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

EVROPSKA KOMISIJA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 164(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa.

| (2) | V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 19. januarja 2010, ne dodeli nobeno nadomestilo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 19. januarja 2010, ne dodeli nobeno nadomestilo.

| (3) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru stalnega razpisa, odprtega z Uredbo (ES) št. 619/2008 za razpisno obdobje, ki se zaključi 19. januarja 2010, se za proizvod iz člena 1(c) in namembne kraje iz člena 2 navedene uredbe ne dodeli nobeno nadomestilo.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu,

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 168, 28.6.2008, str. 20.

2

(3)  UL L 325, 11.12.2007, str. 69.

3

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/28

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 59/2010

z dne 21. januarja 2010

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju jajc

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (1) ter zlasti zadnjega pododstavka člena 164(2) in člena 170 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XIX Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti, lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XIX Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti, lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu jajc morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in določenimi merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu jajc morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in določenimi merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in ustrezajo zahtevam Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (2) in Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (3) ter zahtevam označevanja iz točke A Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in ustrezajo zahtevam Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (2) in Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (3) ter zahtevam označevanja iz točke A Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so določeni v Prilogi k tej uredbi, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena.

2.   Proizvodi, ki so upravičeni do nadomestila v skladu z odstavkom 1, morajo izpolnjevati zahteve uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 ter morajo zlasti biti pripravljeni v odobrenem obratu in izpolnjevati zahteve označevanja iz oddelka I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004 ter zahteve, določene v točki A Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

3

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za jajca od 22. januarja 2010 dalje

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | A02 | EUR/100 kos | 0,39 |
| 0407 00 19 9000 | A02 | EUR/100 kos | 0,20 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | EUR/100 kg | 0,00 |
| E10 | EUR/100 kg | 20,00 |
| E19 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0408 11 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 84,72 |
| 0408 19 81 9100 | A03 | EUR/100 kg | 42,53 |
| 0408 19 89 9100 | A03 | EUR/100 kg | 42,53 |
| 0408 91 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 53,67 |
| 0408 99 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 9,00 |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Drugi namembni kraji so:







  E09 | : | Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Hongkong SAR, Rusija, Turčija. |
| E10 | : | Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan, Filipini. |
| E19 | : | Vsi namembni kraji razen Švice ter skupin E09 in E10. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0407 00 11 9000

A02

EUR/100 kos

0,39

0407 00 19 9000

A02

EUR/100 kos

0,20

0407 00 30 9000

E09

EUR/100 kg

0,00

E10

EUR/100 kg

20,00

E19

EUR/100 kg

0,00

0408 11 80 9100

A03

EUR/100 kg

84,72

0408 19 81 9100

A03

EUR/100 kg

42,53

0408 19 89 9100

A03

EUR/100 kg

42,53

0408 91 80 9100

A03

EUR/100 kg

53,67

0408 99 80 9100

A03

EUR/100 kg

9,00

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Drugi namembni kraji so:

E09

:

Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Hongkong SAR, Rusija, Turčija.

E10

:

Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan, Filipini.

E19

:

Vsi namembni kraji razen Švice ter skupin E09 in E10.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/30

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 60/2010

z dne 21. januarja 2010

o določitvi stopenj nadomestil za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1), in zlasti člena 164(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode iz člena 1(1)(s) navedene uredbe dela XIX Priloge I k navedeni uredbi in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom, če se to blago izvozi kot blago, našteto v delu V Priloge XX k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami v mednarodni trgovini za proizvode iz člena 1(1)(s) navedene uredbe dela XIX Priloge I k navedeni uredbi in cenami v Skupnosti lahko pokrije z izvoznim nadomestilom, če se to blago izvozi kot blago, našteto v delu V Priloge XX k navedeni uredbi.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (2), navaja proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, ko se ti proizvodi izvozijo kot blago iz dela V Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 1043/2005 z dne 30. junija 2005 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 3448/93 glede sistema dodeljevanja izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi, in o merilih za določanje višine takšnih nadomestil (2), navaja proizvode, za katere je treba določiti stopnjo nadomestila, ki se uporablja, ko se ti proizvodi izvozijo kot blago iz dela V Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

| (3) | V skladu s členom 14(2)(b) Uredbe (ES) št. 1043/2005 je treba stopnjo nadomestila na 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določiti za enako obdobje, kot velja za določanje nadomestil za izvoz teh proizvodov v nepredelanem stanju. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 14(2)(b) Uredbe (ES) št. 1043/2005 je treba stopnjo nadomestila na 100 kg za vsakega od zadevnih osnovnih proizvodov določiti za enako obdobje, kot velja za določanje nadomestil za izvoz teh proizvodov v nepredelanem stanju.

| (4) | Člen 11 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega med urugvajskim krogom, določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za ta proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave. |
| --- | --- |

(4)

Člen 11 Sporazuma o kmetijstvu, sklenjenega med urugvajskim krogom, določa, da izvozno nadomestilo za proizvod, vsebovan v blagu, ne sme presegati nadomestila, ki se uporablja za ta proizvod, kadar se izvozi brez nadaljnje predelave.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Stopnje nadomestil, ki se uporabljajo za osnovne proizvode, naštete v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 1043/2005 in v členu 1(1)(s) Uredbe (ES) št. 1234/2007, ki se izvažajo kot blago, navedeno v delu V Priloge XX k Uredbi (ES) št. 1234/2007, se določijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Heinz ZOUREK

Generalni direktor za podjetništvo in industrijo

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 172, 5.7.2005, str. 24.

2

---

PRILOGA

Stopnje nadomestil, ki se od 22. januarja 2010 uporabljajo za jajca in jajčne rumenjake, izvožene kot blago, ki ni zajeto v Prilogi I k Pogodbi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Poimenovanje | Namembne države (1) | Stopnja nadomestila |
| 0407 00 | Ptičja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana: | | |
| – Perutnine | | |
| 0407 00 30 | – – Druga: | | |
| (a) | Za izvoz jajčnih ovalbuminov iz oznak KN 3502 11 90 in 3502 19 90 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Poimenovanje

Namembne države (1)

Stopnja nadomestila

0407 00

Ptičja jajca, v lupini, sveža, konzervirana ali kuhana:

– Perutnine

0407 00 30

– – Druga:

(a)

Za izvoz jajčnih ovalbuminov iz oznak KN 3502 11 90 in 3502 19 90

02

0,00

03

20,00

04

0,00

| (b) | Za izvoz drugega blaga |
| --- | --- |

(b)

Za izvoz drugega blaga

01

0,00

0408

Ptičja jajca, brez lupine ter jajčni rumenjaki, sveža, sušena, kuhana v vodi ali sopari, oblikovana, zamrznjena ali kako drugače konzervirana, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih:

– Rumenjaki:

0408 11

– – sušeni:

ex 0408 11 80

– – – primerni za človeško prehrano:

nesladkani

01

84,72

0408 19

– – drugi:

– – – primerni za človeško prehrano:

ex 0408 19 81

– – – – tekoči:

nesladkani

01

42,53

ex 0408 19 89

– – – – zamrznjeni:

nesladkani

01

42,53

– Drugo:

0408 91

– – sušeno:

ex 0408 91 80

– – – primerno za človeško prehrano:

nesladkano

01

53,67

0408 99

– – drugo:

ex 0408 99 80

– – – primerno za človeško prehrano:

nesladkano

01

9,00

---

(1)  Namembne države so naslednje:

| 01 | tretje države. Za Švico in Lihtenštajn te stopnje ne veljajo za blago iz preglednic I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972, |
| --- | --- |
| 02 | Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Turčija, Hongkong, JAR in Rusija, |
| 03 | Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan in Filipini, |
| 04 | vse namembne države razen Švice in tistih iz 02 in 03. |

01

tretje države. Za Švico in Lihtenštajn te stopnje ne veljajo za blago iz preglednic I in II k Protokolu št. 2 k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo z dne 22. julija 1972,

02

Kuvajt, Bahrajn, Oman, Katar, Združeni arabski emirati, Jemen, Turčija, Hongkong, JAR in Rusija,

03

Južna Koreja, Japonska, Malezija, Tajska, Tajvan in Filipini,

04

vse namembne države razen Švice in tistih iz 02 in 03.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/32

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 61/2010

z dne 21. januarja 2010

o nedodelitvi izvoznega nadomestila za maslo v okviru stalnega razpisa iz Uredbe (ES) št. 619/2008

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 164(2) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 619/2008 z dne 27. junija 2008 o odprtju stalnega razpisa za izvozna nadomestila za nekatere mlečne proizvode (2) določa postopek stalnega razpisa.

| (2) | V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 19. januarja 2010, ne dodeli nobeno nadomestilo. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 6 Uredbe Komisije (ES) št. 1454/2007 z dne 10. decembra 2007 o določitvi skupnih pravil za uvedbo razpisnega postopka za določitev izvoznih nadomestil za nekatere kmetijske proizvode (3) in po pregledu predloženih ponudb je primerno, da se za razpisno obdobje, ki se zaključi 19. januarja 2010, ne dodeli nobeno nadomestilo.

| (3) | Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik – |
| --- | --- |

(3)

Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V okviru stalnega razpisa, odprtega z Uredbo (ES) št. 619/2008 za razpisno obdobje, ki se zaključi 19. januarja 2010, se ne dodeli nobeno izvozno nadomestilo za proizvode in namembne kraje iz člena 1(a) in (b) ter člena 2 navedene uredbe.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 168, 28.6.2008, str. 20.

2

(3)  UL L 325, 11.12.2007, str. 69.

3

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/33

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 62/2010

z dne 21. januarja 2010

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju govejega in telečjega mesa

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (1) ter zlasti zadnjega pododstavka člena 164(2) in člena 170 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XV Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XV Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu govejega in telečjega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164 in 167 do 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu govejega in telečjega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164 in 167 do 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo oznako zdravstvene ustreznosti iz člena 5(1)(a) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3) in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4). |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo oznako zdravstvene ustreznosti iz člena 5(1)(a) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3) in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4).

| (5) | Pogoji iz tretjega pododstavka člena 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1359/2007 z dne 21. novembra 2007 o določitvi pogojev za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za nekatere kose odkoščenega govejega mesa (5) določajo, da se posebno nadomestilo zniža, če znaša količina odkoščenega mesa, ki naj bi se izvozila, manj kakor 95 %, vendar ne manj kakor 85 % skupne mase kosov, dobljenih z izkoščevanjem. |
| --- | --- |

(5)

Pogoji iz tretjega pododstavka člena 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1359/2007 z dne 21. novembra 2007 o določitvi pogojev za dodelitev posebnih izvoznih nadomestil za nekatere kose odkoščenega govejega mesa (5) določajo, da se posebno nadomestilo zniža, če znaša količina odkoščenega mesa, ki naj bi se izvozila, manj kakor 95 %, vendar ne manj kakor 85 % skupne mase kosov, dobljenih z izkoščevanjem.

| (6) | Uredbo Komisije (ES) št. 993/2009 (6) je zato treba razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo. |
| --- | --- |

(6)

Uredbo Komisije (ES) št. 993/2009 (6) je zato treba razveljaviti in jo nadomestiti z novo uredbo.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so določeni v Prilogi k tej uredbi, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena.

2.   Proizvodi, ki so upravičeni do nadomestila v skladu z odstavkom 1, morajo izpolnjevati zahteve uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 ter morajo zlasti biti pripravljeni v odobrenem obratu in izpolnjevati zahteve glede zdravstvene ustreznosti iz naslova III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004.

Člen 2

V primeru iz tretjega pododstavka člena 7(2) Uredbe (ES) št. 1359/2007 se stopnja nadomestila za proizvode z oznako 0201 30 00 9100 zniža za 7 EUR/100 kg.

Člen 3

Uredba (ES) št. 993/2009 se razveljavi.

Člen 4

Ta uredba začne veljati 22. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

4

(5)  UL L 304, 22.11.2007, str. 21.

5

(6)  UL L 278, 23.10.2009, str. 9.

6

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila v sektorju govejega mesa, ki se uporabljajo od 22. januarja 2010

| Oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestil |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg žive mase | 25,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg žive mase | 25,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 21,5 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 28,7 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 28,7 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 21,5 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 61,0 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 35,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 21,5 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg neto mase | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg neto mase | 6,5 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 7,5 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg neto mase | 84,7 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 49,8 |
| EG | EUR/100 kg neto mase | 103,4 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg neto mase | 50,8 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 29,9 |
| EG | EUR/100 kg neto mase | 62,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg neto mase | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 5,4 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg neto mase | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 5,4 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg neto mase | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 5,4 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg neto mase | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 5,4 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg neto mase | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg neto mase | 6,5 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg neto mase | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg neto mase | 7,5 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg neto mase | 23,3 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg neto mase | 20,7 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg neto mase | 23,3 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg neto mase | 20,7 |
| Opomba: Oznake proizvodov in oznake namembne države serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 1883/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19).
  Druge namembne države:







  B00 | : | vse namembne države (tretje države, druga ozemlja, oskrba in namembni kraji, ki se štejejo za izvoz iz Skupnosti). |
| B02 | : | B04 in namembni kraj EG. |
| B03 | : | Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovom (), Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, zaloge in oskrba (namembne države iz členov 33 in 42 in, če je ustrezno, iz člena 41 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1)). |
| B04 | : | Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Kongo (demokratična republika), Ruanda, Burundi, Sveta Helena in odvisna ozemlja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in odvisna ozemlja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto. |

Oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestil

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg žive mase

25,9

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg žive mase

25,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

36,6

B03

EUR/100 kg neto mase

21,5

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

48,8

B03

EUR/100 kg neto mase

28,7

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

48,8

B03

EUR/100 kg neto mase

28,7

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

36,6

B03

EUR/100 kg neto mase

21,5

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

61,0

B03

EUR/100 kg neto mase

35,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg neto mase

36,6

B03

EUR/100 kg neto mase

21,5

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg neto mase

6,5

CA (5)

EUR/100 kg neto mase

6,5

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg neto mase

22,6

B03

EUR/100 kg neto mase

7,5

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg neto mase

84,7

B03

EUR/100 kg neto mase

49,8

EG

EUR/100 kg neto mase

103,4

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg neto mase

50,8

B03

EUR/100 kg neto mase

29,9

EG

EUR/100 kg neto mase

62,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg neto mase

16,3

B03

EUR/100 kg neto mase

5,4

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg neto mase

16,3

B03

EUR/100 kg neto mase

5,4

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg neto mase

16,3

B03

EUR/100 kg neto mase

5,4

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg neto mase

16,3

B03

EUR/100 kg neto mase

5,4

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg neto mase

6,5

CA (5)

EUR/100 kg neto mase

6,5

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg neto mase

22,6

B03

EUR/100 kg neto mase

7,5

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg neto mase

23,3

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg neto mase

20,7

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg neto mase

23,3

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg neto mase

20,7

Opomba: Oznake proizvodov in oznake namembne države serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Oznake namembnih držav so določene v Uredbi Komisije (ES) št. 1883/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19).

Druge namembne države:

B00

:

vse namembne države (tretje države, druga ozemlja, oskrba in namembni kraji, ki se štejejo za izvoz iz Skupnosti).

B02

:

B04 in namembni kraj EG.

B03

:

Albanija, Hrvaška, Bosna in Hercegovina, Srbija, Kosovom (), Črna gora, Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, zaloge in oskrba (namembne države iz členov 33 in 42 in, če je ustrezno, iz člena 41 Uredbe Komisije (ES) št. 612/2009 (UL L 186, 17.7.2009, str. 1)).

B04

:

Turčija, Ukrajina, Belorusija, Moldavija, Rusija, Gruzija, Armenija, Azerbajdžan, Kazahstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadžikistan, Kirgizistan, Maroko, Alžirija, Tunizija, Libija, Libanon, Sirija, Irak, Iran, Izrael, Zahodni breg/Gaza, Jordanija, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Združeni arabski emirati, Oman, Jemen, Pakistan, Šrilanka, Mjanmar (Burma), Tajska, Vietnam, Indonezija, Filipini, Kitajska, Severna Koreja, Hongkong, Sudan, Mavretanija, Mali, Burkina Faso, Niger, Čad, Zelenortski otoki, Senegal, Gambija, Gvineja Bissau, Gvineja, Sierra Leone, Liberija, Slonokoščena obala, Gana, Togo, Benin, Nigerija, Kamerun, Srednjeafriška republika, Ekvatorialna Gvineja, Sao Tome in Principe, Gabon, Kongo, Kongo (demokratična republika), Ruanda, Burundi, Sveta Helena in odvisna ozemlja, Angola, Etiopija, Eritreja, Džibuti, Somalija, Uganda, Tanzanija, Sejšeli in odvisna ozemlja, Britansko ozemlje v Indijskem oceanu, Mozambik, Mauritius, Komori, Mayotte, Zambija, Malavi, Južna Afrika, Lesoto.

---

(1)  Kakor je opredeljeno z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov 1244 z dne 10. junija 1999.

(2)  Za razvrstitev pod to tarifno podštevilko je treba predložiti potrdilo iz Priloge k Uredbi Komisije (ES) št. 433/2007 (UL L 104, 21.4.2007, str. 3).

(3)  Za dodelitev nadomestila je treba izpolnjevati pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 1359/2007 (UL L 304, 22.11.2007, str. 21), in če je to ustrezno, iz Uredbe Komisije (ES) št. 1741/2006 (UL L 329, 25.11.2006, str. 7).

(4)  Izvedene v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1643/2006 (UL L 308, 8.11.2006, str. 7).

(5)  Izvedene v skladu s pogoji iz Uredbe Komisije (ES) št. 1041/2008 (UL L 281, 24.10.2008, str. 3).

(6)  Za dodelitev nadomestila je treba izpolnjevati pogoje iz Uredbe Komisije (ES) št. 1731/2006 (UL L 325, 24.11.2006, str. 12).

(7)  Vsebnost pustega govejega mesa brez maščobe se določi v skladu s postopkom analize iz Priloge k Uredbi Komisije (EGS) št. 2429/86 (UL L 210, 1.8.1986, str. 39).

Izraz „povprečna vsebnost“ se nanaša na količino vzorca iz člena 2(1) Uredbe Komisije (ES) št. 765/2002 (UL L 117, 4.5.2002, str. 6). Vzorec je vzet iz dela zadevne serije, ki predstavlja največje tveganje.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/37

---

UREDBAKOMISIJE (EU) št. 63/2010

z dne 21. januarja 2010

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju perutninskega mesa

EVROPSA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (1) ter zlasti zadnjega pododstavka člena 164(2) in člena 170 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XX Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XX Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu perutninskega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu perutninskega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo identifikacijsko oznako iz člena 5(1)(b) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3). |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo identifikacijsko oznako iz člena 5(1)(b) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3).

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so določeni v Prilogi k tej uredbi, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena.

2.   Proizvodi, ki so upravičeni do nadomestila v skladu z odstavkom 1, morajo izpolnjevati zahteve uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 ter morajo zlasti biti pripravljeni v odobrenem obratu in izpolnjevati zahteve označevanja iz oddelka I Priloge II k Uredbi (ES) št. 853/2004.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

3

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za perutninsko meso od 22. januarja 2010

| Tarifna oznaka proizvoda | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).
  Drugi namembni kraji so:






  V03: | A24, Angola, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati, Jordanija, Jemen, Libanon, Irak, Iran. |

Tarifna oznaka proizvoda

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

40,00

N.B.: Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v spremenjeni Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1).

Drugi namembni kraji so:

V03:

A24, Angola, Saudova Arabija, Kuvajt, Bahrajn, Katar, Oman, Združeni arabski emirati, Jordanija, Jemen, Libanon, Irak, Iran.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/39

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 64/2010

z dne 21. januarja 2010

o določitvi izvoznih nadomestil v sektorju prašičjega mesa

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti zadnjega pododstavka člena 164(2) in člena 170 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XVII Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili. |
| --- | --- |

(1)

Člen 162(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se razlika med cenami na svetovnem trgu za proizvode, navedene v delu XVII Priloge I k navedeni uredbi, in cenami za te proizvode v Skupnosti lahko krije z izvoznimi nadomestili.

| (2) | Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu prašičjega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju trenutnih razmer na trgu prašičjega mesa morajo biti izvozna nadomestila določena v skladu s pravili in merili iz členov 162 do 164, 167, 169 in 170 Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| (3) | Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 164(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 določa, da se nadomestila lahko spreminjajo glede na namembni kraj, zlasti kadar to zahtevajo razmere na svetovnem trgu, posebne zahteve nekaterih trgov ali obveznosti, ki temeljijo na sporazumih, sklenjenih v skladu s členom 300 Pogodbe.

| (4) | Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo oznako zdravstvene ustreznosti iz člena 5(1)(a) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3) in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4). |
| --- | --- |

(4)

Nadomestila se dodelijo samo proizvodom, ki jim je dovoljen prosti pretok v Skupnosti in imajo oznako zdravstvene ustreznosti iz člena 5(1)(a) Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (2). Ti proizvodi morajo prav tako izpolnjevati zahteve Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (3) in Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 854/2004 z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (4).

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Proizvodi, ki so upravičeni do izvoznih nadomestil iz člena 164 Uredbe (ES) št. 1234/2007, in zneski teh nadomestil so določeni v Prilogi k tej uredbi, ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena.

2.   Proizvodi, ki so upravičeni do nadomestila v skladu z odstavkom 1, morajo izpolnjevati zahteve uredb (ES) št. 852/2004 in (ES) št. 853/2004 ter morajo zlasti biti pripravljeni v odobrenem obratu in izpolnjevati zahteve glede zdravstvene ustreznosti iz naslova III oddelka I Priloge I k Uredbi (ES) št. 854/2004.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 22. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

2

(3)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

3

(4)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

4

---

PRILOGA

Izvozna nadomestila za prašičje meso od 22. januarja 2010 dalje

| Tarifna oznaka proizvodov | Namembni kraj | Merska enota | Znesek nadomestila |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210 11 31 9110 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 11 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9100 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9300 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 1601 00 91 9120 | A00 | EUR/100 kg | 19,50 |
| 1601 00 99 9110 | A00 | EUR/100 kg | 15,20 |
| 1602 41 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 1602 41 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 42 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 22,80 |
| 1602 42 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 49 19 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| N. B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena. |

Tarifna oznaka proizvodov

Namembni kraj

Merska enota

Znesek nadomestila

0210 11 31 9110

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 11 31 9910

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9100

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9300

A00

EUR/100 kg

54,20

1601 00 91 9120

A00

EUR/100 kg

19,50

1601 00 99 9110

A00

EUR/100 kg

15,20

1602 41 10 9110

A00

EUR/100 kg

29,00

1602 41 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 42 10 9110

A00

EUR/100 kg

22,80

1602 42 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 49 19 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

N. B. Tarifne oznake proizvodov in oznake namembnih krajev serije „A“ so določene v Uredbi Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24.12.1987, str. 1), kakor je bila spremenjena.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/41

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 65/2010

z dne 21. januarja 2010

o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) in zlasti člena 143 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 614/2009 z dne 7. julija 2009 o skupnem sistemu trgovine za ovalbumin in laktalbumin (2) ter zlasti člena 3(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) navaja podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1484/95 (3) navaja podrobna pravila za izvajanje sistema dodatnih uvoznih dajatev in določa reprezentativne cene v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin.

| (2) | Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene. |
| --- | --- |

(2)

Iz rednega spremljanja podatkov, ki so podlaga za določanje reprezentativnih cen za proizvode v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin, sledi, da je treba spremeniti reprezentativne cene za uvoz nekaterih proizvodov ob upoštevanju sprememb cen glede na poreklo. Zato je treba objaviti reprezentativne cene.

| (3) | Glede na razmere na trgu je treba to spremembo čim prej izvesti. |
| --- | --- |

(3)

Glede na razmere na trgu je treba to spremembo čim prej izvesti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 1484/95 se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. januarja 2010

Za Komisijo, za predsednika po pooblastilu

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 181, 14.7.2009, str. 8.

2

(3)  UL L 145, 29.6.1995, str. 47.

3

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 21. januarja 2010 o določitvi reprezentativnih cen v sektorjih perutninskega mesa in jajc ter za jajčni albumin in o spremembi Uredbe (ES) št. 1484/95

„PRILOGA I

| Tarifna oznaka KN | Poimenovanje proizvodov | Reprezentativna cena
  (v EUR/100 kg) | Varščina iz člena 3(3)
  (v EUR/100 kg) | Poreklo (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni | 86,6 | 1 | AR |
| 0207 12 90 | Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni | 116,5 | 0 | BR |
| 113,8 | 1 | AR |
| 0207 14 10 | Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni | 208,4 | 28 | BR |
| 190,0 | 35 | AR |
| 284,5 | 5 | CL |
| 0207 14 50 | Piščančja prsa, zamrznjena | 201,1 | 3 | BR |
| 0207 14 60 | Noge piščancev, zamrznjene | 98,9 | 13 | BR |
| 94,5 | 15 | AR |
| 0207 25 10 | Puranji trupi, znani kot 80 % purani, zamrznjeni | 172,0 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Kosi purana brez kosti, zamrznjeni | 241,0 | 17 | BR |
| 291,3 | 2 | CL |
| 0408 11 80 | Rumenjaki | 341,4 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Jajca brez lupine, sušena | 332,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Pripravki iz surovih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus | 227,4 | 18 | BR |
| 162,0 | 43 | AR |
| 3502 11 90 | Jajčni albumin, posušen | 594,0 | 0 | AR |

Tarifna oznaka KN

Poimenovanje proizvodov

Reprezentativna cena

(v EUR/100 kg)

Varščina iz člena 3(3)

(v EUR/100 kg)

Poreklo (1)

0207 12 10

Piščančji trupi, znani kot 70 % piščanci, zamrznjeni

86,6

1

AR

0207 12 90

Piščančji trupi, znani kot 65 % piščanci, zamrznjeni

116,5

0

BR

113,8

1

AR

0207 14 10

Kosi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus brez kosti, zamrznjeni

208,4

28

BR

190,0

35

AR

284,5

5

CL

0207 14 50

Piščančja prsa, zamrznjena

201,1

3

BR

0207 14 60

Noge piščancev, zamrznjene

98,9

13

BR

94,5

15

AR

0207 25 10

Puranji trupi, znani kot 80 % purani, zamrznjeni

172,0

0

BR

0207 27 10

Kosi purana brez kosti, zamrznjeni

241,0

17

BR

291,3

2

CL

0408 11 80

Rumenjaki

341,4

0

AR

0408 91 80

Jajca brez lupine, sušena

332,5

0

AR

1602 32 11

Pripravki iz surovih kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus

227,4

18

BR

162,0

43

AR

3502 11 90

Jajčni albumin, posušen

594,0

0

AR

---

(1)  Po nomenklaturi držav, določeni v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka ‚ZZ‘ predstavlja ‚drugo poreklo‘.“

1

---

IV Akti, sprejeti pred 1. decembrom 2009 v skladu s Pogodbo ES, Pogodbo EU in Pogodbo Euratom

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/43 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/43

---

ODLOČBA SVETA

z dne 27. novembra 2009

o evropskem letu prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva (2011)

(2010/37/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 308 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pogodba uvaja državljanstvo Evropske unije (EU), ki dopolnjuje nacionalno državljanstvo zadevnih držav članic in je pomemben element krepitve in varovanja procesa evropske integracije. |
| --- | --- |

(1)

Pogodba uvaja državljanstvo Evropske unije (EU), ki dopolnjuje nacionalno državljanstvo zadevnih držav članic in je pomemben element krepitve in varovanja procesa evropske integracije.

| (2) | Spodbujanje aktivnega državljanstva je bistvenega pomena za krepitev povezanosti državljanov in razvoj demokracije. |
| --- | --- |

(2)

Spodbujanje aktivnega državljanstva je bistvenega pomena za krepitev povezanosti državljanov in razvoj demokracije.

| (3) | „Evropsko leto prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva“ bo pomagalo ponazoriti, da je prostovoljstvo ena od ključnih razsežnosti aktivnega državljanstva in demokracije, s katero se uresničujejo evropske vrednote, kot sta solidarnost in nediskriminacija, in ki prispeva k usklajenemu razvoju evropskih družb. |
| --- | --- |

(3)

„Evropsko leto prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva“ bo pomagalo ponazoriti, da je prostovoljstvo ena od ključnih razsežnosti aktivnega državljanstva in demokracije, s katero se uresničujejo evropske vrednote, kot sta solidarnost in nediskriminacija, in ki prispeva k usklajenemu razvoju evropskih družb.

| (4) | Prostovoljne dejavnosti prinašajo bogato učno izkušnjo, omogočajo razvoj družbenih veščin in kompetenc ter prispevajo k solidarnosti. Delo, ki ga opravljajo prostovoljci vseh starosti, je ključno za razvoj demokracije, ki je eno temeljnih načel EU. Prostovoljne dejavnosti lahko prispevajo k blaginji posameznikov in usklajenemu razvoju evropskih družb. |
| --- | --- |

(4)

Prostovoljne dejavnosti prinašajo bogato učno izkušnjo, omogočajo razvoj družbenih veščin in kompetenc ter prispevajo k solidarnosti. Delo, ki ga opravljajo prostovoljci vseh starosti, je ključno za razvoj demokracije, ki je eno temeljnih načel EU. Prostovoljne dejavnosti lahko prispevajo k blaginji posameznikov in usklajenemu razvoju evropskih družb.

| (5) | Ob ustreznem upoštevanju posebnih razmer v vsaki državi članici in vseh oblik prostovoljstva pomeni izraz „prostovoljne dejavnosti“ vse oblike prostovoljnih dejavnosti, bodisi formalne, neformalne ali priložnostne, ki jih oseba opravlja po svoji svobodni volji in izbiri in na podlagi lastne motiviranosti ter je ne zanima finančni dobiček. Takšne dejavnosti koristijo posameznemu prostovoljcu, skupnostim in družbi kot celoti. Z njimi se lahko posamezniki in združenja odzovejo na človeške, družbene, medgeneracijske ali okoljske potrebe in skrbi, pogosto pa so namenjene podpori neprofitnih pobud organizacij ali skupnosti. Prostovoljne dejavnosti ne nadomeščajo poklicnih, plačanih zaposlitvenih priložnosti, temveč dodajajo vrednost družbi. |
| --- | --- |

(5)

Ob ustreznem upoštevanju posebnih razmer v vsaki državi članici in vseh oblik prostovoljstva pomeni izraz „prostovoljne dejavnosti“ vse oblike prostovoljnih dejavnosti, bodisi formalne, neformalne ali priložnostne, ki jih oseba opravlja po svoji svobodni volji in izbiri in na podlagi lastne motiviranosti ter je ne zanima finančni dobiček. Takšne dejavnosti koristijo posameznemu prostovoljcu, skupnostim in družbi kot celoti. Z njimi se lahko posamezniki in združenja odzovejo na človeške, družbene, medgeneracijske ali okoljske potrebe in skrbi, pogosto pa so namenjene podpori neprofitnih pobud organizacij ali skupnosti. Prostovoljne dejavnosti ne nadomeščajo poklicnih, plačanih zaposlitvenih priložnosti, temveč dodajajo vrednost družbi.

| (6) | V hitro spreminjajočih se družbah je treba zagotoviti učinkovite podporne ukrepe za prostovoljne dejavnosti, da bi lahko pri njihovem izvajanju sodelovalo več ljudi. Zato je pomembno podpirati vzajemno učenje ter izmenjavo in razvoj dobrih praks na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravneh Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

V hitro spreminjajočih se družbah je treba zagotoviti učinkovite podporne ukrepe za prostovoljne dejavnosti, da bi lahko pri njihovem izvajanju sodelovalo več ljudi. Zato je pomembno podpirati vzajemno učenje ter izmenjavo in razvoj dobrih praks na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravneh Skupnosti.

| (7) | Na medvladni konferenci leta 1997 je bila sprejeta Deklaracija 38 o prostovoljnih dejavnostih, ki je bila priložena Sklepni listini Amsterdamske pogodbe in priznava pomemben prispevek prostovoljnih dejavnosti k razvoju družbene solidarnosti. |
| --- | --- |

(7)

Na medvladni konferenci leta 1997 je bila sprejeta Deklaracija 38 o prostovoljnih dejavnostih, ki je bila priložena Sklepni listini Amsterdamske pogodbe in priznava pomemben prispevek prostovoljnih dejavnosti k razvoju družbene solidarnosti.

| (8) | Komisija je v Sporočilu iz junija 1997 o podpiranju vloge prostovoljnih organizacij in ustanov v Evropi poudarila tri vidike prostovoljskih organizacij in ustanov: gospodarski vidik v smislu odpiranja delovnih mest, socialni vidik kot prispevek k opredelitvi socialne politike in s tem k družbenemu napredku ter politični vidik glede krepitve demokracije, državljanstva in državljanske udeležbe. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je v Sporočilu iz junija 1997 o podpiranju vloge prostovoljnih organizacij in ustanov v Evropi poudarila tri vidike prostovoljskih organizacij in ustanov: gospodarski vidik v smislu odpiranja delovnih mest, socialni vidik kot prispevek k opredelitvi socialne politike in s tem k družbenemu napredku ter politični vidik glede krepitve demokracije, državljanstva in državljanske udeležbe.

| (9) | Svet in države članice so v resolucijah Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 27. junija 2002 in z dne 16. novembra 2007 ter v priporočilu z dne 20. novembra 2008 priznali „prostovoljne dejavnosti“ kot ključni vidik na področju mladine ter se dogovorili o skupnih ciljih za prostovoljne dejavnosti mladih in o mobilnosti mladih po EU. |
| --- | --- |

(9)

Svet in države članice so v resolucijah Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 27. junija 2002 in z dne 16. novembra 2007 ter v priporočilu z dne 20. novembra 2008 priznali „prostovoljne dejavnosti“ kot ključni vidik na področju mladine ter se dogovorili o skupnih ciljih za prostovoljne dejavnosti mladih in o mobilnosti mladih po EU.

| (10) | V mnenju z dne 13. decembra 2006„Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prostovoljnem delu – Vlogi in vplivu v evropski družbi“ (2) je Evropski ekonomsko-socialni odbor pozval Komisijo, naj „razglasi leto prostovoljcev in nato čim prej objavi belo knjigo o prostovoljnih dejavnostih in aktivnem državljanstvu v Evropi“. |
| --- | --- |

(10)

V mnenju z dne 13. decembra 2006„Mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o prostovoljnem delu – Vlogi in vplivu v evropski družbi“ (2) je Evropski ekonomsko-socialni odbor pozval Komisijo, naj „razglasi leto prostovoljcev in nato čim prej objavi belo knjigo o prostovoljnih dejavnostih in aktivnem državljanstvu v Evropi“.

| (11) | Evropski parlament je marca 2008 sprejel Poročilo o prispevku prostovoljnih dejavnosti h gospodarski in družbeni koheziji, v katerem države članice ter regionalne in lokalne organe spodbuja k priznavanju koristnosti prostovoljnih dejavnosti pri krepitvi družbene in gospodarske kohezije. |
| --- | --- |

(11)

Evropski parlament je marca 2008 sprejel Poročilo o prispevku prostovoljnih dejavnosti h gospodarski in družbeni koheziji, v katerem države članice ter regionalne in lokalne organe spodbuja k priznavanju koristnosti prostovoljnih dejavnosti pri krepitvi družbene in gospodarske kohezije.

| (12) | Evropski parlament je julija 2008 sprejel pisno izjavo, v kateri je pozval k razglasitvi evropskega leta prostovoljstva v letu 2011. |
| --- | --- |

(12)

Evropski parlament je julija 2008 sprejel pisno izjavo, v kateri je pozval k razglasitvi evropskega leta prostovoljstva v letu 2011.

| (13) | Prostovoljne dejavnosti so cilj več programov in mrež Skupnosti, ki se med drugim osredotočajo na mobilnost pri prostovoljnih dejavnostih za ljudi vseh starosti, kot so program vseživljenjskega učenja (3), program „Evropa za državljane“ (4) in Evropska prostovoljna služba programa Mladi v akciji (5). |
| --- | --- |

(13)

Prostovoljne dejavnosti so cilj več programov in mrež Skupnosti, ki se med drugim osredotočajo na mobilnost pri prostovoljnih dejavnostih za ljudi vseh starosti, kot so program vseživljenjskega učenja (3), program „Evropa za državljane“ (4) in Evropska prostovoljna služba programa Mladi v akciji (5).

| (14) | Po vsej Evropi se izvaja veliko različnih prostovoljnih dejavnosti, ki jih je treba ohranjati in še naprej razvijati. |
| --- | --- |

(14)

Po vsej Evropi se izvaja veliko različnih prostovoljnih dejavnosti, ki jih je treba ohranjati in še naprej razvijati.

| (15) | Možnosti prostovoljnih dejavnosti še niso v celoti izkoriščene. Evropsko leto prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva bo priložnost, da se na evropski ravni dokaže, da prostovoljne dejavnosti povečujejo državljansko udeležbo in lahko prispevajo h krepitvi občutka pripadnosti in zavezanosti državljanov svoji družbi na vseh ravneh, tj. lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni. |
| --- | --- |

(15)

Možnosti prostovoljnih dejavnosti še niso v celoti izkoriščene. Evropsko leto prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva bo priložnost, da se na evropski ravni dokaže, da prostovoljne dejavnosti povečujejo državljansko udeležbo in lahko prispevajo h krepitvi občutka pripadnosti in zavezanosti državljanov svoji družbi na vseh ravneh, tj. lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni.

| (16) | Leto prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva bi lahko prispevalo tudi k obravnavanju neenakosti med spoloma na področju prostovoljnega dela, na primer v zvezi s sektorji in dejavnostmi, v katerih moški in ženske sodelujejo, ali v zvezi z zastopanostjo na vodilnih mestih na tem področju. |
| --- | --- |

(16)

Leto prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva bi lahko prispevalo tudi k obravnavanju neenakosti med spoloma na področju prostovoljnega dela, na primer v zvezi s sektorji in dejavnostmi, v katerih moški in ženske sodelujejo, ali v zvezi z zastopanostjo na vodilnih mestih na tem področju.

| (17) | Leto 2011 bo deseta obletnica mednarodnega leta prostovoljcev, ki so ga leta 2001 razglasili Združeni narodi. |
| --- | --- |

(17)

Leto 2011 bo deseta obletnica mednarodnega leta prostovoljcev, ki so ga leta 2001 razglasili Združeni narodi.

| (18) | Ta odločba določa finančni okvir, ki bo prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6) z dne 17. maja 2006. |
| --- | --- |

(18)

Ta odločba določa finančni okvir, ki bo prednostni referenčni okvir za proračunski organ v smislu točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (6) z dne 17. maja 2006.

| (19) | Zaradi potrebe po nadnacionalni izmenjavi informacij in razširjanju dobrih praks v vsej Skupnosti ciljev za predlagano evropsko leto ni mogoče v celoti doseči na ravni držav članic, ampak se lahko zaradi obsega predlaganih ukrepov bolje dosežejo na ravni Skupnosti. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe, ta odločba ne presega okvirov, potrebnih za doseganje teh ciljev – |
| --- | --- |

(19)

Zaradi potrebe po nadnacionalni izmenjavi informacij in razširjanju dobrih praks v vsej Skupnosti ciljev za predlagano evropsko leto ni mogoče v celoti doseči na ravni držav članic, ampak se lahko zaradi obsega predlaganih ukrepov bolje dosežejo na ravni Skupnosti. V skladu z načelom sorazmernosti, kot je določeno v členu 5 Pogodbe, ta odločba ne presega okvirov, potrebnih za doseganje teh ciljev –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Vsebina

Leto 2011 se razglasi za „evropsko leto prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva“ (v nadaljnjem besedilu: evropsko leto).

Člen 2

Cilji

Splošni cilj evropskega leta je spodbujati in podpirati prizadevanja Skupnosti, držav članic, lokalnih in regionalnih organov, zlasti z izmenjavo izkušenj in dobrih praks, da bi se v civilni družbi ustvarili ugodni pogoji za prostovoljstvo v Evropski uniji (EU) in povečala prepoznavnost prostovoljnih dejavnosti v EU.

Cilji evropskega leta so:

1.   vzpostavljanje ugodnega okolja za prostovoljstvo v EU– uveljavljanje prostovoljstva kot načina za spodbujanje državljanske udeležbe in dejavnosti na medosebni ravni v EU in odzivanje na obstoječe upravne in zakonske ovire za prostovoljne dejavnosti, če je to ustrezno in potrebno;

2.   okrepitev pristojnosti organizatorjev prostovoljnih dejavnosti za izboljšanje njihove kakovosti– podpora prostovoljnim dejavnostim in pomoč organizatorjem pri izvajanju novih oblik prostovoljnih dejavnosti ter spodbujanje mrežnega povezovanja, mobilnosti, sodelovanja in sinergij znotraj civilne družbe ter med civilno družbo in drugimi sektorji v EU;

3.   priznavanje prostovoljnih dejavnosti– spodbujanje ustreznih pobud za posameznike, podjetja in organizacije za razvoj prostovoljstva ter prizadevanje za priznavanje veščin in kompetenc, pridobljenih s prostovoljnim delom, pri oblikovalcih politike, organizacijah civilne družbe, javnih ustanovah, v sektorju formalnega in neformalnega izobraževanja ter pri delodajalcih na ravni EU in v državah članicah;

4.   krepitev ozaveščenosti o koristih in pomembnosti prostovoljstva– prizadevanja za boljšo splošno ozaveščenost o pomembnosti prostovoljstva kot izraza državljanske udeležbe, ki prispeva k vprašanjem v skupnem interesu vseh držav članic, kot sta skladen družbeni razvoj in socialna kohezija.

Člen 3

Zadevne pobude

1.   Ukrepi, ki bodo sprejeti za doseganje ciljev iz člena 2, lahko vključujejo naslednje pobude na ravni Skupnosti in nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, ki so povezane s cilji evropskega leta:

| (a) | izmenjava izkušenj in dobrih praks; |
| --- | --- |

(a)

izmenjava izkušenj in dobrih praks;

| (b) | izvedba študij in raziskav ter razširjanje njihovih rezultatov; |
| --- | --- |

(b)

izvedba študij in raziskav ter razširjanje njihovih rezultatov;

| (c) | konference in dogodki za spodbujanje razprav in krepitev ozaveščenosti o pomembnosti in vrednosti prostovoljnih dejavnosti, ki spodbujajo vključenost državljanov, ter za počastitev prizadevanj prostovoljcev in njihovih organizacij; |
| --- | --- |

(c)

konference in dogodki za spodbujanje razprav in krepitev ozaveščenosti o pomembnosti in vrednosti prostovoljnih dejavnosti, ki spodbujajo vključenost državljanov, ter za počastitev prizadevanj prostovoljcev in njihovih organizacij;

| (d) | konkretne pobude v državah članicah namenjene spodbujanju ciljev evropskega leta; vsaj 25 % skupnega letnega proračuna se bo uporabilo za ta namen; |
| --- | --- |

(d)

konkretne pobude v državah članicah namenjene spodbujanju ciljev evropskega leta; vsaj 25 % skupnega letnega proračuna se bo uporabilo za ta namen;

| (e) | informativne in promocijske kampanje za posredovanje ključnih sporočil. |
| --- | --- |

(e)

informativne in promocijske kampanje za posredovanje ključnih sporočil.

Podrobnosti o ukrepih iz prvega pododstavka so navedene v Prilogi.

2.   Skupnost lahko financira projekte s sredstvi iz obstoječih programov Skupnosti.

Člen 4

Sodelovanje z državami članicami

Do 28. februarja 2010 vsaka država članica imenuje organ, odgovoren za organizacijo njenega sodelovanja v evropskem letu (v nadaljnjem besedilu: nacionalni usklajevalni organ) in o tem imenovanju obvesti Komisijo.

Pri izvajanju svojih dejavnosti, zlasti pri oblikovanju nacionalnega programa, se nacionalni usklajevalni organ tesno posvetuje in sodeluje s številnimi različnimi udeleženimi stranmi, vključno z organizacijami civilne družbe in po potrebi z nacionalnimi agencijami ali kontaktnimi točkami ustreznih programov Skupnosti.

Nacionalni program in prednostne naloge evropskega leta se določijo v skladu s cilji iz člena 2 in podrobnostmi o ukrepih iz Priloge.

Člen 5

Usklajevanje in izvajanje na ravni Skupnosti

Komisija organizira srečanja nacionalnih usklajevalnih organov za usklajevanje izvajanja evropskega leta in izmenjavo informacij o izvajanju na nacionalni ravni.

Komisija organizira tudi srečanja predstavnikov evropskih organizacij ali organov, ki so dejavni na področju prostovoljstva, in zainteresiranih strani za pomoč Komisiji pri izvajanju evropskega leta na ravni Skupnosti.

Komisija izvaja evropsko leto na ravni Skupnosti.

Pri dejavnostih bodo sodelovali države članice, Evropski parlament, Evropski ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij.

Člen 6

Finančne določbe

1.   Ukrepi iz dela A Priloge, ki se izvajajo v vsej Skupnosti, so podlaga za dodelitev javnega naročila ali donacij, ki se financirajo iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti.

2.   Ukrepi iz dela B Priloge, ki se izvajajo v vsej Skupnosti, so lahko sofinancirani iz splošnega proračuna Evropskih skupnosti.

3.   Komisija v skladu s postopkom iz dela C Priloge vsakemu nacionalnemu usklajevalnemu organu dodeli subvencijo.

Člen 7

Proračun

1.   Znesek finančnih sredstev za izvajanje te odločbe v obdobju od 1. januarja do 31. decembra 2011 je 8 000 000 EUR.

2.   Letna proračunska sredstva odobri proračunski organ v mejah finančnega okvira.

Člen 8

Mednarodno sodelovanje

Komisija lahko za namene evropskega leta sodeluje z ustreznimi mednarodnimi organizacijami, zlasti z Združenimi narodi in Svetom Evrope, ter si prizadeva za prepoznavnost sodelovanja EU.

Člen 9

Doslednost in dopolnjevanje

Komisija in države članice zagotovijo, da so ukrepi iz te odločbe skladni z drugimi programi in pobudami Skupnosti ter nacionalnimi in regionalnimi programi in pobudami, ki prispevajo k uresničevanju ciljev evropskega leta.

Člen 10

Zaščita finančnih interesov Skupnosti

1.   Pri izvajanju dejavnosti, financiranih na podlagi te odločbe, Komisija zagotovi, da se finančni interesi Skupnosti ščitijo s preventivnimi ukrepi za boj proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim, z učinkovitimi pregledi in izterjavo neupravičeno plačanih zneskov, v primeru odkritih nepravilnosti pa tudi z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračalnimi kaznimi v skladu z Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (7), Uredbo Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi (8), in Uredbo (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (9).

2.   Pri ukrepih Skupnosti, financiranih na podlagi te odločbe, pomenijo nepravilnosti iz člena 1(2) Uredbe (ES, Euratom) št. 2988/95 vsako kršitev določb zakonodaje Skupnosti ali vsako neizpolnjevanje pogodbenih obveznosti, ki izhaja iz dejanja ali opustitve dejanja gospodarskega subjekta in ki vpliva ali bi lahko vplivalo na splošni proračun Skupnosti ali proračune, ki jih te upravljajo, z neutemeljeno postavko odhodkov.

3.   Komisija zmanjša, zaustavi ali izterja izplačilo finančne pomoči, dodeljene za ukrep, če ugotovi nepravilnosti, zlasti nespoštovanje določb te odločbe ali posamezne odločbe ali pogodbe o dodelitvi finančne podpore, ali če se izkaže, da se je ukrep močno spremenil, ne da bi bila Komisiji poslana vloga za odobritev spremembe, sprememba pa ni skladna z značilnostmi ali izvedbenimi pogoji ukrepa.

4.   Če upravičenec ne upošteva rokov ali če izvajanje ukrepa le delno upraviči dodeljeno finančno pomoč, Komisija od njega zahteva, da v določenem roku predloži svoje stališče. Če odgovor upravičenca ni zadovoljiv, lahko Komisija prekine finančno pomoč in zahteva vračilo že plačanih zneskov.

5.   Vsako neupravičeno izplačilo je treba vrniti Komisiji. Zneskom, ki ne bodo vrnjeni pravočasno, bodo prištete zamudne obresti v skladu s pogoji iz Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (10).

Člen 11

Spremljanje in vrednotenje

Komisija do 31. decembra 2012 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o izvajanju, rezultatih in celoviti oceni pobud iz te odločbe.

Člen 12

Začetek veljavnosti

Ta odločba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 27. novembra 2009

Za Svet

Predsednica

L. ADELSOHN LILJEROTH

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 26. novembra 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL C 325, 30.12.2006, str. 46.

2

(3)  Sklep št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (UL L 327, 24.11.2006, str. 45).

3

(4)  Sklep št. 1904/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uvedbi programa Evropa za državljane za spodbujanje aktivnega evropskega državljanstva za obdobje 2007–2013 (UL L 378, 27.12.2006, str. 32).

4

(5)  Sklep št. 1719/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi programa Mladi v akciji za obdobje 2007–2013 (UL L 327, 24.11.2006, str. 30).

5

(6)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

7

(8)  UL L 292, 15.11.1996, str. 2.

8

(9)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

9

(10)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

10

---

PRILOGA

Podrobnosti o ukrepih iz člena 3

Vodilno načelo je, da bo izvajanje evropskega leta temeljilo na lastništvu, široki mobilizaciji ter dejavnem sodelovanju civilne družbe in drugih zainteresiranih strani. Poleg tega bo izvajanje potekalo v obliki naslednjih ukrepov:

A.   NEPOSREDNE POBUDE SKUPNOSTI

Financiranje se bo pretežno izvajalo v obliki neposrednega nakupa blaga in storitev na podlagi obstoječih okvirnih pogodb. Lahko je tudi v obliki nepovratnih sredstev.

1.   Informativne in promocijske kampanje, ki vključujejo:

| — | odmevne dogodke in forume za izmenjavo izkušenj in dobrih praks, |
| --- | --- |

—

odmevne dogodke in forume za izmenjavo izkušenj in dobrih praks,

| — | tekmovanja z nagradami ali brez njih, |
| --- | --- |

—

tekmovanja z nagradami ali brez njih,

| — | sodelovanje z zasebnim sektorjem, izdajatelji radijskih in televizijskih programov in drugimi mediji kot partnerji pri razširjanju informacij o prostovoljnih dejavnostih in evropskem letu, |
| --- | --- |

—

sodelovanje z zasebnim sektorjem, izdajatelji radijskih in televizijskih programov in drugimi mediji kot partnerji pri razširjanju informacij o prostovoljnih dejavnostih in evropskem letu,

| — | pripravo gradiva in pripomočkov za medije, ki bodo na voljo v vsej EU za povečanje zanimanja javnosti, |
| --- | --- |

—

pripravo gradiva in pripomočkov za medije, ki bodo na voljo v vsej EU za povečanje zanimanja javnosti,

| — | ukrepe za javno objavljanje rezultatov in večjo prepoznavnost programov, projektov in pobud Skupnosti, ki prispevajo k ciljem evropskega leta, |
| --- | --- |

—

ukrepe za javno objavljanje rezultatov in večjo prepoznavnost programov, projektov in pobud Skupnosti, ki prispevajo k ciljem evropskega leta,

| — | vzpostavitev informacijske strani na spletni strani Europa, vključno s portalom za nosilce projektov v zvezi s prostovoljstvom, ki jih bo vodil po različnih programih in pobudah Skupnosti. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev informacijske strani na spletni strani Europa, vključno s portalom za nosilce projektov v zvezi s prostovoljstvom, ki jih bo vodil po različnih programih in pobudah Skupnosti.

2.   Druge pobude:

| — | raziskave in študije na ravni Skupnosti za oceno in poročanje o pripravi, učinkovitosti, vplivu in dolgoročnem spremljanju evropskega leta. |
| --- | --- |

—

raziskave in študije na ravni Skupnosti za oceno in poročanje o pripravi, učinkovitosti, vplivu in dolgoročnem spremljanju evropskega leta.

B.   SOFINANCIRANJE POBUD SKUPNOSTI

Odmevni dogodki na evropski ravni, katerih cilj je ozaveščanje o ciljih evropskega leta in ki se po možnosti organizirajo v sodelovanju s predsedujočima državama v letu 2011, lahko prejmejo donacijo Skupnosti, ki znaša največ 80 % skupnih upravičenih stroškov.

C.   SOFINANCIRANJE NACIONALNIH POBUD

Vsak nacionalni usklajevalni organ predloži samo en zahtevek za finančna sredstva Skupnosti. V zahtevku za finančna sredstva je opisan delovni program nacionalnega usklajevalnega organa ali ukrep, ki se bo financiral in je namenjen promociji evropskega leta. Zahtevku za donacijo je priložen podroben proračun, ki določa skupne stroške predlaganih pobud/delovnega programa ter znesek in vire sofinanciranja. Finančna sredstva Skupnosti lahko krijejo največ 80 % skupnih upravičenih stroškov.

Komisija določi okvirne zneske, ki so na voljo za donacije posameznim nacionalnim usklajevalnim programom, in rok za predložitev zahtevkov. V merilih je treba upoštevati prebivalstvo, življenjske stroške in nespremenljiv znesek na državo članico za zagotovitev najnižje stopnje dejavnosti.

Končni zneski, ki se bodo dodelili, se določijo na podlagi posameznih zahtevkov za donacije, ki jih predložijo nacionalni usklajevalni organi. Skupnost sofinancira največ 80 % skupnih upravičenih stroškov.

Delovni programi/ukrepi lahko vključujejo:

| — | srečanja in dogodke, povezane s cilji evropskega leta, vključno z nacionalnimi dogodki za začetek in promocijo evropskega leta, ustvarjanje spodbujevalnega učinka in zagotovitev odprtega prostora za razpravo o konkretnih pobudah, |
| --- | --- |

—

srečanja in dogodke, povezane s cilji evropskega leta, vključno z nacionalnimi dogodki za začetek in promocijo evropskega leta, ustvarjanje spodbujevalnega učinka in zagotovitev odprtega prostora za razpravo o konkretnih pobudah,

| — | konference in seminarje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki omogočajo vzajemno učenje in izmenjavo dobrih praks, |
| --- | --- |

—

konference in seminarje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki omogočajo vzajemno učenje in izmenjavo dobrih praks,

| — | informiranje, raziskovalne dejavnosti in s tem povezane študije, izobraževalne in promocijske kampanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z organizacijo nagrajevanja in tekmovanj, |
| --- | --- |

—

informiranje, raziskovalne dejavnosti in s tem povezane študije, izobraževalne in promocijske kampanje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, vključno z organizacijo nagrajevanja in tekmovanj,

| — | sodelovanje z mediji. |
| --- | --- |

—

sodelovanje z mediji.

D.   POBUDE, ZA KATERE SE NE DODELI FINANČNA POMOČ SKUPNOSTI

Skupnost bo odobrila nefinančno podporo, vključno s pisno odobritvijo uporabe logotipa, ko bo oblikovan, in drugega gradiva, povezanega z evropskim letom, za pobude javnih ali zasebnih organizacij, če lahko te organizacije Komisiji zagotovijo, da se bodo te pobude izvajale ali izvedle v letu 2011 in bodo verjetno učinkovito prispevale k uresničevanju ciljev evropskega leta.

---

| 22.1.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | L 17/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SL

Uradni list Evropske unije

L 17/50

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 21. oktobra 2008

o državni pomoči C 20/08 (ex N 62/08), ki jo Italija namerava izvesti v skladu s spremenjeno shemo N 59/04 o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 6015)

(Besedilo v italijanskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2010/38/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 1. februarja 2008, ki ga je Komisija evidentirala istega dne, je Italija Komisiji priglasila državno pomoč C 20/08 (ex N 62/08). Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 18. marca 2008, je Italija Komisiji predložila dodatne informacije. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 1. februarja 2008, ki ga je Komisija evidentirala istega dne, je Italija Komisiji priglasila državno pomoč C 20/08 (ex N 62/08). Z dopisom, ki ga je Komisija evidentirala 18. marca 2008, je Italija Komisiji predložila dodatne informacije.

| (2) | Z dopisom z dne 30. aprila 2008 je Komisija sporočila Italiji, da bo v zvezi s pomočjo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. Italija je bila o tej odločitvi uradno obveščena 7. maja 2008. |
| --- | --- |

(2)

Z dopisom z dne 30. aprila 2008 je Komisija sporočila Italiji, da bo v zvezi s pomočjo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES. Italija je bila o tej odločitvi uradno obveščena 7. maja 2008.

| (3) | Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe glede pomoči. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije o sprožitvi postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (2). Komisija je pozvala zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe glede pomoči.

| (4) | Po elektronski pošti z dne 4. junija 2008, ki jo je Komisija evidentirala istega dne (tj. v roku za predložitev pripomb Italije, določenim v odločitvi o sprožitvi postopka), je Italija zaprosila za enomesečno podaljšanje obdobja za predložitev pripomb. Z dopisom z dne 9. junija 2008 je Komisija to prošnjo odobrila in podaljšala rok za predložitev pripomb do 7. julija 2008. Italija je sčasoma predložila svoje pripombe z dopisom z dne 7. julija 2008, ki ga je Komisija prejela in evidentirala isti dan (tj. v podaljšanem roku). |
| --- | --- |

(4)

Po elektronski pošti z dne 4. junija 2008, ki jo je Komisija evidentirala istega dne (tj. v roku za predložitev pripomb Italije, določenim v odločitvi o sprožitvi postopka), je Italija zaprosila za enomesečno podaljšanje obdobja za predložitev pripomb. Z dopisom z dne 9. junija 2008 je Komisija to prošnjo odobrila in podaljšala rok za predložitev pripomb do 7. julija 2008. Italija je sčasoma predložila svoje pripombe z dopisom z dne 7. julija 2008, ki ga je Komisija prejela in evidentirala isti dan (tj. v podaljšanem roku).

| (5) | Italijanska ladjedelnica Cantiere Navale De Poli s.p.a. (v nadaljnjem besedilu: De Poli), ki se je izrekla za zainteresirano stranko, je pripombe predložila z dopisom z dne 12. septembra 2008, ki ga je Komisija evidentirala 17. septembra 2008. De Poli je italijanska ladjedelnica s sedežem na beneškem otoku Pellestrina (Venezia-Pellestrina). Glede na informacije v uradnem obvestilu je De Poli ena od dveh ladjedelnic, ki bi lahko koristila državno pomoč v skladu s shemo, navedeno v uvodni izjavi 6, če se priglašena pomoč odobri. Vendar se je obdobje, v katerem so lahko zainteresirane stranke predložile pripombe, izteklo mesec dni po objavi odločitve o sprožitvi postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe ES, v Uradnem listu Evropske unije, tj. 7. julija 2008. De Poli je svoje pripombe predložila po izteku tega obdobja. De Poli izjavlja, da je bila prepozno seznanjena z odločitvijo Komisije o sprožitvi postopka in s pripombami Italije glede te odločitve. |
| --- | --- |

(5)

Italijanska ladjedelnica Cantiere Navale De Poli s.p.a. (v nadaljnjem besedilu: De Poli), ki se je izrekla za zainteresirano stranko, je pripombe predložila z dopisom z dne 12. septembra 2008, ki ga je Komisija evidentirala 17. septembra 2008. De Poli je italijanska ladjedelnica s sedežem na beneškem otoku Pellestrina (Venezia-Pellestrina). Glede na informacije v uradnem obvestilu je De Poli ena od dveh ladjedelnic, ki bi lahko koristila državno pomoč v skladu s shemo, navedeno v uvodni izjavi 6, če se priglašena pomoč odobri. Vendar se je obdobje, v katerem so lahko zainteresirane stranke predložile pripombe, izteklo mesec dni po objavi odločitve o sprožitvi postopka, določenega v členu 88(2) Pogodbe ES, v Uradnem listu Evropske unije, tj. 7. julija 2008. De Poli je svoje pripombe predložila po izteku tega obdobja. De Poli izjavlja, da je bila prepozno seznanjena z odločitvijo Komisije o sprožitvi postopka in s pripombami Italije glede te odločitve.

| (6) | V členu 88(2) Pogodbe ES je določeno, da mora Komisija zadevne stranke pozvati k predložitvi pripomb. Vendar od Komisije ne zahteva, da zainteresirane stranke uradno obvešča posamezno, ampak da vsem potencialno zainteresiranim strankam zagotovi možnost predložitve pripomb. Objava uradnega obvestila v Uradnem listu je ustrezen način obveščanja vseh zadevnih strank o sprožitvi postopka (3). Zato je treba obravnavati, da je bila De Poli z zgoraj navedeno objavo pravočasno obveščena o odločitvi o sprožitvi postopka in roku, določenim za predložitev pripomb. Kljub temu De Poli ni upoštevala predpisanega obdobja za predložitev pripomb iz člena 6(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (4) (v nadaljnjem besedilu: Postopkovna uredba). Komisija ugotavlja, da De Poli ni zaprosila za podaljšanje obdobja za predložitev pripomb ali navedla posebnega razloga, zakaj bi bilo treba njene pripombe upoštevati kljub temu, da so bile predložene po izteku roka. Komisija zato zapoznelih pripomb De Poli ne bo upoštevala. |
| --- | --- |

(6)

V členu 88(2) Pogodbe ES je določeno, da mora Komisija zadevne stranke pozvati k predložitvi pripomb. Vendar od Komisije ne zahteva, da zainteresirane stranke uradno obvešča posamezno, ampak da vsem potencialno zainteresiranim strankam zagotovi možnost predložitve pripomb. Objava uradnega obvestila v Uradnem listu je ustrezen način obveščanja vseh zadevnih strank o sprožitvi postopka (3). Zato je treba obravnavati, da je bila De Poli z zgoraj navedeno objavo pravočasno obveščena o odločitvi o sprožitvi postopka in roku, določenim za predložitev pripomb. Kljub temu De Poli ni upoštevala predpisanega obdobja za predložitev pripomb iz člena 6(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (4) (v nadaljnjem besedilu: Postopkovna uredba). Komisija ugotavlja, da De Poli ni zaprosila za podaljšanje obdobja za predložitev pripomb ali navedla posebnega razloga, zakaj bi bilo treba njene pripombe upoštevati kljub temu, da so bile predložene po izteku roka. Komisija zato zapoznelih pripomb De Poli ne bo upoštevala.

II.   NATANČNI OPIS POMOČI

| (7) | V dopisu C(2004)1807 konč. z dne 19. maja 2004 je Komisija navedla odločitev, da ne bo ugovarjala italijanski shemi državne pomoči o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo (5) (v nadaljnjem besedilu: shema). Komisija je menila, da je shema združljiva s skupnim trgom, ker je v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES) št. 1177/2002 z dne 27. junija 2002 o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo (6), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 502/2004 (7) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu). |
| --- | --- |

(7)

V dopisu C(2004)1807 konč. z dne 19. maja 2004 je Komisija navedla odločitev, da ne bo ugovarjala italijanski shemi državne pomoči o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo (5) (v nadaljnjem besedilu: shema). Komisija je menila, da je shema združljiva s skupnim trgom, ker je v skladu z določbami Uredbe Sveta (ES) št. 1177/2002 z dne 27. junija 2002 o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo (6), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 502/2004 (7) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu).

| (8) | Za shemo, kot je bila priglašena Komisiji in ki jo je Komisija odobrila, je bil dodeljen proračun v višini 10 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(8)

Za shemo, kot je bila priglašena Komisiji in ki jo je Komisija odobrila, je bil dodeljen proračun v višini 10 milijonov EUR.

| (9) | Italija je Komisijo uradno obvestila, da namerava za proračun sheme dodeliti dodatnih 10 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(9)

Italija je Komisijo uradno obvestila, da namerava za proračun sheme dodeliti dodatnih 10 milijonov EUR.

III.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (10) | Komisija je v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES sprožila formalni postopek preiskave, ker je zaradi razlogov, navedenih v nadaljevanju, dvomila o združljivosti priglašene pomoči s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES sprožila formalni postopek preiskave, ker je zaradi razlogov, navedenih v nadaljevanju, dvomila o združljivosti priglašene pomoči s skupnim trgom.

| (11) | Ob upoštevanju člena 1(c) Postopkovne uredbe in člena 4 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (8) (v nadaljnjem besedilu: Izvedbena uredba), je Komisija menila, da pomeni priglašeno povečanje proračuna spremembo sheme, zaradi česar je treba Komisiji priglasiti novo pomoč v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES. Komisija je prav tako menila, da je treba združljivost priglašene pomoči s skupnim trgom oceniti ob upoštevanju trenutno veljavnih pravil. Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu je prenehala veljati 31. marca 2005, zato ne zagotavlja pravne podlage za odobritev pomoči. |
| --- | --- |

(11)

Ob upoštevanju člena 1(c) Postopkovne uredbe in člena 4 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (8) (v nadaljnjem besedilu: Izvedbena uredba), je Komisija menila, da pomeni priglašeno povečanje proračuna spremembo sheme, zaradi česar je treba Komisiji priglasiti novo pomoč v skladu s členom 88(3) Pogodbe ES. Komisija je prav tako menila, da je treba združljivost priglašene pomoči s skupnim trgom oceniti ob upoštevanju trenutno veljavnih pravil. Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu je prenehala veljati 31. marca 2005, zato ne zagotavlja pravne podlage za odobritev pomoči.

| (12) | Komisija je ugotovila tudi, da pomoč ni bila združljiva s skupnim trgom v skladu z nobeno od ustreznih določb o državni pomoči. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je ugotovila tudi, da pomoč ni bila združljiva s skupnim trgom v skladu z nobeno od ustreznih določb o državni pomoči.

IV.   PRIPOMBE ITALIJE

| (13) | Italija je nasprotovala pomislekom Komisije in je predložila naslednje pripombe. |
| --- | --- |

(13)

Italija je nasprotovala pomislekom Komisije in je predložila naslednje pripombe.

| (14) | Na začetku Italija nasprotuje stališču Komisije, da pomeni priglašeni ukrep novo pomoč. Italija trdi, da se mora opredelitev za novo pomoč v skladu z natančno razlago člena 4 Izvedbene uredbe uporabljati za povečanje proračunov odobrenih shem pomoči skupaj s podaljšanjem rokov, v času katerih lahko podjetja dostopijo do pomembnih ugodnosti, kar povzroča učinke izkrivljanja konkurence. Italija trdi, da navedeno ne velja v tem primeru, ki zadeva izpolnjevanje pobud, za katere se je pripravila uradna vloga še v času veljavnosti Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. V zvezi s tem Italija trdi tudi, da je člen 4 Izvedbene uredbe postopkovna določba, ki določa postopke za priglasitev nekaterih sprememb obstoječe pomoči, kar nima nič skupnega z oceno o združljivosti, in zaradi česar Komisija na podlagi tega člena ne more oceniti združljivosti predlagane državne pomoči. |
| --- | --- |

(14)

Na začetku Italija nasprotuje stališču Komisije, da pomeni priglašeni ukrep novo pomoč. Italija trdi, da se mora opredelitev za novo pomoč v skladu z natančno razlago člena 4 Izvedbene uredbe uporabljati za povečanje proračunov odobrenih shem pomoči skupaj s podaljšanjem rokov, v času katerih lahko podjetja dostopijo do pomembnih ugodnosti, kar povzroča učinke izkrivljanja konkurence. Italija trdi, da navedeno ne velja v tem primeru, ki zadeva izpolnjevanje pobud, za katere se je pripravila uradna vloga še v času veljavnosti Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. V zvezi s tem Italija trdi tudi, da je člen 4 Izvedbene uredbe postopkovna določba, ki določa postopke za priglasitev nekaterih sprememb obstoječe pomoči, kar nima nič skupnega z oceno o združljivosti, in zaradi česar Komisija na podlagi tega člena ne more oceniti združljivosti predlagane državne pomoči.

| (15) | Italija nato navaja pripombe glede stališča Komisije, da Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ne zagotavlja več pravne podlage za združljivost priglašene pomoči. Italija najprej trdi, da takšno stališče ni v skladu s stališčem, sprejetim v Uredbi o začasnem obrambnem mehanizmu, ki ima kljub temu, da naj bi veljala do 31. marca 2004 (pozneje se je njena veljavnost podaljšala do 31. marca 2005), pravno podlago v Uredbi Sveta (ES) št. 1540/98 z dne 29. junija 1998 o določitvi novih pravil o pomoči ladjedelništvu (9) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o ladjedelništvu), ki bi prenehala veljati že 31. decembra 2003. |
| --- | --- |

(15)

Italija nato navaja pripombe glede stališča Komisije, da Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ne zagotavlja več pravne podlage za združljivost priglašene pomoči. Italija najprej trdi, da takšno stališče ni v skladu s stališčem, sprejetim v Uredbi o začasnem obrambnem mehanizmu, ki ima kljub temu, da naj bi veljala do 31. marca 2004 (pozneje se je njena veljavnost podaljšala do 31. marca 2005), pravno podlago v Uredbi Sveta (ES) št. 1540/98 z dne 29. junija 1998 o določitvi novih pravil o pomoči ladjedelništvu (9) (v nadaljnjem besedilu: Uredba o ladjedelništvu), ki bi prenehala veljati že 31. decembra 2003.

| (16) | Poleg tega Italija meni, da ni jasno, zakaj Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ne more upravičiti „posodobitve“ proračuna sheme pomoči, saj je to le finančni posel, katerega namen je v skladu s splošnim načelom enakega obravnavanja določiti enake pogoje za ladjedelničarje, ki so predložili zahtevke v skladu z Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu, ko je še veljala, vendar niso prejeli pomoči zaradi proračunskega primanjkljaja, in ladjedelničarje, ki so že prejeli pomoč. Italija trdi, da posodobitev javnih sredstev za popravo učinkov časa ali napovedi stroškov, ki so se izkazali za neustrezne, čeprav vključuje povečanje začetne pomoči, ne pomeni nove pomoči in je združljiva s pravno podlago, ki upravičuje prvotno pomoč. Na kratko, po mnenju Italije je to le vprašanje reševanja nerešenih primerov zahtevkov za pomoč, ki se nanašajo na pogodbe, sklenjene pred 31. marcem 2005, pri čemer to ne pomeni razširitve sheme, širjenja njenega področja uporabe ali spremembe njene temeljne sestave. V podporo temu stališču Italija navaja splošna načela enakega obravnavanja, potrebo, da se ustrezno prouči načelo zaupanja v pravo, ki ga imajo upravičenci, in sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (sodbi v zadevah 223/85 (10) in C-364/90 (11)). |
| --- | --- |

(16)

Poleg tega Italija meni, da ni jasno, zakaj Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ne more upravičiti „posodobitve“ proračuna sheme pomoči, saj je to le finančni posel, katerega namen je v skladu s splošnim načelom enakega obravnavanja določiti enake pogoje za ladjedelničarje, ki so predložili zahtevke v skladu z Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu, ko je še veljala, vendar niso prejeli pomoči zaradi proračunskega primanjkljaja, in ladjedelničarje, ki so že prejeli pomoč. Italija trdi, da posodobitev javnih sredstev za popravo učinkov časa ali napovedi stroškov, ki so se izkazali za neustrezne, čeprav vključuje povečanje začetne pomoči, ne pomeni nove pomoči in je združljiva s pravno podlago, ki upravičuje prvotno pomoč. Na kratko, po mnenju Italije je to le vprašanje reševanja nerešenih primerov zahtevkov za pomoč, ki se nanašajo na pogodbe, sklenjene pred 31. marcem 2005, pri čemer to ne pomeni razširitve sheme, širjenja njenega področja uporabe ali spremembe njene temeljne sestave. V podporo temu stališču Italija navaja splošna načela enakega obravnavanja, potrebo, da se ustrezno prouči načelo zaupanja v pravo, ki ga imajo upravičenci, in sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti (sodbi v zadevah 223/85 (10) in C-364/90 (11)).

| (17) | Nazadnje, Italija trdi, da priglašena pomoč ni v nasprotju z odločitvijo Svetovne trgovinske organizacije (STO), ki je ugotovila, da Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ni v skladu s pravili STO. |
| --- | --- |

(17)

Nazadnje, Italija trdi, da priglašena pomoč ni v nasprotju z odločitvijo Svetovne trgovinske organizacije (STO), ki je ugotovila, da Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ni v skladu s pravili STO.

V.   OCENA POMOČI

| (18) | Ker je ukrep popolnoma proračunske narave, je treba njegovo združljivost s skupnim trgom oceniti s sklicevanjem na ukrepe, ki jih namerava financirati, tj. na pomoč v skladu s shemo. Na podlagi razlogov, navedenih v zgoraj navedenem dopisu Komisije z dne 19. maja 2004, shema pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(18)

Ker je ukrep popolnoma proračunske narave, je treba njegovo združljivost s skupnim trgom oceniti s sklicevanjem na ukrepe, ki jih namerava financirati, tj. na pomoč v skladu s shemo. Na podlagi razlogov, navedenih v zgoraj navedenem dopisu Komisije z dne 19. maja 2004, shema pomeni državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe ES.

| (19) | V skladu s členom 1(c) Postopkovne uredbe in členom 4 Izvedbene uredbe pomeni povečanje proračuna odobrene sheme pomoči novo pomoč, če to presega 20 % prvotnega proračuna. V tem primeru priglašeno povečanje ustreza 100 % prvotnega proračuna in ga je zato treba oceniti kot novo pomoč v skladu s členom 87 Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s členom 1(c) Postopkovne uredbe in členom 4 Izvedbene uredbe pomeni povečanje proračuna odobrene sheme pomoči novo pomoč, če to presega 20 % prvotnega proračuna. V tem primeru priglašeno povečanje ustreza 100 % prvotnega proračuna in ga je zato treba oceniti kot novo pomoč v skladu s členom 87 Pogodbe ES.

| (20) | Ugovori Italije v zvezi s tem ne spremenijo ocene Komisije. |
| --- | --- |

(20)

Ugovori Italije v zvezi s tem ne spremenijo ocene Komisije.

| (21) | V zvezi s konceptom nove pomoči, ki je zajet v obveznosti priglašanja v členu 88(3) Pogodbe ES, uporablja Komisija opredelitve iz člena 1(c) Uredbe (ES) št. 659/1999. „Nova pomoč“ iz člena 1(c) te uredbe je med drugim opredeljena tudi s pojmom „spremembe veljavne pomoči“. |
| --- | --- |

(21)

V zvezi s konceptom nove pomoči, ki je zajet v obveznosti priglašanja v členu 88(3) Pogodbe ES, uporablja Komisija opredelitve iz člena 1(c) Uredbe (ES) št. 659/1999. „Nova pomoč“ iz člena 1(c) te uredbe je med drugim opredeljena tudi s pojmom „spremembe veljavne pomoči“.

| (22) | Člen 4 izvedbene uredbe nadalje navaja, da „sprememba obstoječe pomoči pomeni katero koli spremembo, razen preoblikovanja povsem formalne ali upravne narave, ki ne more vplivati na ocenjevanje združljivosti ukrepa pomoči s skupnim trgom“, vključno s povečanjem proračuna odobrene sheme pomoči, ki presega 20 %. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da člen 4 Izvedbene uredbe ne pomeni pravne podlage za ocenjevanje združljivosti nove pomoči, prav tako se Komisija v zvezi tem ni sklicevala na ta člen, kakor sicer navaja Italija (glej uvodno izjavo 13); ta člen pojasnjuje, kako mora Komisija uporabljati člen 1(c) Postopkovne uredbe glede koncepta „nove pomoči“. Komisija ugotavlja tudi, da se navedba Italije, da je zadevni ukrep le „posodobitev“ stroškov, ki so se izkazali za neustrezne, kar ne spremeni temeljne sestave sheme, ne odmika od dejstva, da pomeni sedanje povečanje proračuna spremembo obstoječe pomoči in je zato nova pomoč v skladu s členom 1(c) Postopkovne uredbe in členom 4 Izvedbene uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Člen 4 izvedbene uredbe nadalje navaja, da „sprememba obstoječe pomoči pomeni katero koli spremembo, razen preoblikovanja povsem formalne ali upravne narave, ki ne more vplivati na ocenjevanje združljivosti ukrepa pomoči s skupnim trgom“, vključno s povečanjem proračuna odobrene sheme pomoči, ki presega 20 %. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da člen 4 Izvedbene uredbe ne pomeni pravne podlage za ocenjevanje združljivosti nove pomoči, prav tako se Komisija v zvezi tem ni sklicevala na ta člen, kakor sicer navaja Italija (glej uvodno izjavo 13); ta člen pojasnjuje, kako mora Komisija uporabljati člen 1(c) Postopkovne uredbe glede koncepta „nove pomoči“. Komisija ugotavlja tudi, da se navedba Italije, da je zadevni ukrep le „posodobitev“ stroškov, ki so se izkazali za neustrezne, kar ne spremeni temeljne sestave sheme, ne odmika od dejstva, da pomeni sedanje povečanje proračuna spremembo obstoječe pomoči in je zato nova pomoč v skladu s členom 1(c) Postopkovne uredbe in členom 4 Izvedbene uredbe.

| (23) | Prav tako se Komisija ne more strinjati z navedbo Italije, da mora v skladu z natančno razlago člena 4 Izvedbene uredbe opredelitev za novo pomoč veljati le za povečanje proračunov odobrenih shem pomoči skupaj s podaljšanjem rokov, v času katerih lahko podjetja dostopijo do pomembnih ugodnosti, kar povzroča učinke izkrivljanja konkurence. Komisija ugotavlja, da obstaja učinek povečanja proračuna odobrene sheme (razen zanemarljivega povečanja, ki je manjše od 20 %) na konkurenco, ker državi članici omogoča, da zagotovi več pomoči, kot je bila prvotno odobrena. Zaradi te spremembe vpliva sheme na konkurenco mora Komisija na novo oceniti njeno združljivost s skupnim trgom. Zato se povečanje proračuna v višini, ki jo je priglasila Italija, ne more obravnavati kot povečanje popolnoma formalne ali upravne narave ali brez vpliva na ocenjevanje združljivosti pomoči s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(23)

Prav tako se Komisija ne more strinjati z navedbo Italije, da mora v skladu z natančno razlago člena 4 Izvedbene uredbe opredelitev za novo pomoč veljati le za povečanje proračunov odobrenih shem pomoči skupaj s podaljšanjem rokov, v času katerih lahko podjetja dostopijo do pomembnih ugodnosti, kar povzroča učinke izkrivljanja konkurence. Komisija ugotavlja, da obstaja učinek povečanja proračuna odobrene sheme (razen zanemarljivega povečanja, ki je manjše od 20 %) na konkurenco, ker državi članici omogoča, da zagotovi več pomoči, kot je bila prvotno odobrena. Zaradi te spremembe vpliva sheme na konkurenco mora Komisija na novo oceniti njeno združljivost s skupnim trgom. Zato se povečanje proračuna v višini, ki jo je priglasila Italija, ne more obravnavati kot povečanje popolnoma formalne ali upravne narave ali brez vpliva na ocenjevanje združljivosti pomoči s skupnim trgom.

| (24) | Komisija zato potrjuje, da je treba priglašeni ukrep oceniti kot novo državno pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(24)

Komisija zato potrjuje, da je treba priglašeni ukrep oceniti kot novo državno pomoč v skladu s členom 87(1) Pogodbe ES.

| (25) | Komisija glede prve pripombe Italije v zvezi s tem najprej poudarja, da pravna podlaga za sprejetje Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu ni bila Uredba o ladjedelništvu, ampak Pogodba ES ter zlasti člen 87(3)(e), člen 93 in člen 133 Pogodbe. Poleg tega Komisija meni, da njeno stališče v tem primeru ni v neskladju z dejstvom, da se je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu pri nekaterih določbah sklicevala na Uredbo o ladjedelništvu. Pri tem je šlo le za zakonodajno tehniko, pri čemer Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu z namenom preprečitve ponavljanja ni ponovno navajala nekaterih opredelitev ali pravil, ki so bila že določena v Uredbi o ladjedelništvu, vendar je vsebino teh določb preprosto vključila s sklicevanjem nanje. Namen tega je, da uporaba Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu glede teh točk ne bi bila odvisna od podaljšanja veljavnosti Uredbe o ladjedelništvu, ampak bi se oblikovale nove, avtonomne določbe v Uredbi o začasnem obrambnem mehanizmu s podobno vsebino, kot jo imajo določbe Uredbe o ladjedelništvu, na katero so se sklicevale. To na noben način ni v nasprotju s stališčem Komisije v tem primeru, da mora imeti akt institucij Skupnosti pravno podlago, ki je veljavna na dan sprejetja akta. |
| --- | --- |

(25)

Komisija glede prve pripombe Italije v zvezi s tem najprej poudarja, da pravna podlaga za sprejetje Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu ni bila Uredba o ladjedelništvu, ampak Pogodba ES ter zlasti člen 87(3)(e), člen 93 in člen 133 Pogodbe. Poleg tega Komisija meni, da njeno stališče v tem primeru ni v neskladju z dejstvom, da se je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu pri nekaterih določbah sklicevala na Uredbo o ladjedelništvu. Pri tem je šlo le za zakonodajno tehniko, pri čemer Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu z namenom preprečitve ponavljanja ni ponovno navajala nekaterih opredelitev ali pravil, ki so bila že določena v Uredbi o ladjedelništvu, vendar je vsebino teh določb preprosto vključila s sklicevanjem nanje. Namen tega je, da uporaba Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu glede teh točk ne bi bila odvisna od podaljšanja veljavnosti Uredbe o ladjedelništvu, ampak bi se oblikovale nove, avtonomne določbe v Uredbi o začasnem obrambnem mehanizmu s podobno vsebino, kot jo imajo določbe Uredbe o ladjedelništvu, na katero so se sklicevale. To na noben način ni v nasprotju s stališčem Komisije v tem primeru, da mora imeti akt institucij Skupnosti pravno podlago, ki je veljavna na dan sprejetja akta.

| (26) | Kot je navedeno v odločitvi Komisije z dne 30. aprila 2008 o sprožitvi formalnega postopka preiskave, Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ni več veljavna in zato ne more biti pravna podlaga za ocenjevanje nove pomoči. Zaradi razlogov, navedenih v odločitvi o sprožitvi postopka preiskave (odstavka 9 in 10), priglašena pomoč ni združljiva s skupnim trgom v skladu z Okvirom za državno pomoč ladjedelništvu (12), niti se ne zdi združljiva s skupnim trgom na podlagi nobenih drugih veljavnih določb o državni pomoči. Komisija nadalje ugotavlja, da Italija ni predlagala nobene nadomestne pravne podlage za ocenjevanje združljivosti pomoči, ampak je trdila, da to ni „nova pomoč“, česar Komisija, kot je razloženo v odstavkih 18 do 22, ne more sprejeti. |
| --- | --- |

(26)

Kot je navedeno v odločitvi Komisije z dne 30. aprila 2008 o sprožitvi formalnega postopka preiskave, Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ni več veljavna in zato ne more biti pravna podlaga za ocenjevanje nove pomoči. Zaradi razlogov, navedenih v odločitvi o sprožitvi postopka preiskave (odstavka 9 in 10), priglašena pomoč ni združljiva s skupnim trgom v skladu z Okvirom za državno pomoč ladjedelništvu (12), niti se ne zdi združljiva s skupnim trgom na podlagi nobenih drugih veljavnih določb o državni pomoči. Komisija nadalje ugotavlja, da Italija ni predlagala nobene nadomestne pravne podlage za ocenjevanje združljivosti pomoči, ampak je trdila, da to ni „nova pomoč“, česar Komisija, kot je razloženo v odstavkih 18 do 22, ne more sprejeti.

| (27) | Komisija prav tako ne more sprejeti navedb Italije o splošnih pravnih načelih zaupanja v pravo in enakem obravnavanju. |
| --- | --- |

(27)

Komisija prav tako ne more sprejeti navedb Italije o splošnih pravnih načelih zaupanja v pravo in enakem obravnavanju.

| (28) | Italija navaja, da ladjedelničarji, ki so zaprosili za pomoč v skladu s shemo, ko je bila Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu še veljavna, in ki so izpolnjevali pogoje upravičenosti do pomoči, vendar je niso prejeli zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev, lahko po načelu zaupanja v pravo pričakujejo prejem pomoči; prav tako navaja, da so v skladu s splošnim načelom varstva zaupanja v pravo (in tudi zaradi enakega obravnavanja z ladjedelničarji, ki so pomoč prejeli iz razpoložljivih skladov), upravičeni do prejema pomoči ne glede na to, ali je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu še veljavna ali ne. |
| --- | --- |

(28)

Italija navaja, da ladjedelničarji, ki so zaprosili za pomoč v skladu s shemo, ko je bila Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu še veljavna, in ki so izpolnjevali pogoje upravičenosti do pomoči, vendar je niso prejeli zaradi pomanjkanja proračunskih sredstev, lahko po načelu zaupanja v pravo pričakujejo prejem pomoči; prav tako navaja, da so v skladu s splošnim načelom varstva zaupanja v pravo (in tudi zaradi enakega obravnavanja z ladjedelničarji, ki so pomoč prejeli iz razpoložljivih skladov), upravičeni do prejema pomoči ne glede na to, ali je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu še veljavna ali ne.

| (29) | V skladu z ustaljeno sodno prakso ima pravico do uveljavljanja načela varstva zaupanja v pravo vsak posameznik, v primeru katerega je jasno, da lahko zaradi natančnih zagotovil, ki so mu jih dali organi Skupnosti, pričakuje upoštevanje načela zaupanja v pravo. Vendar oseba ne more navesti kršitve tega načela, če ji organi niso dali natančnih zagotovil (13). |
| --- | --- |

(29)

V skladu z ustaljeno sodno prakso ima pravico do uveljavljanja načela varstva zaupanja v pravo vsak posameznik, v primeru katerega je jasno, da lahko zaradi natančnih zagotovil, ki so mu jih dali organi Skupnosti, pričakuje upoštevanje načela zaupanja v pravo. Vendar oseba ne more navesti kršitve tega načela, če ji organi niso dali natančnih zagotovil (13).

| (30) | Komisija meni, da bi za ta primer potencialni upravičenci sheme lahko zagovarjali načelo zaupanja v pravo glede zakonitosti vsake pomoči, odobrene pod pogoji sheme, ki jo je odobrila Komisija, vključno s proračunsko omejitvijo v višini 10 milijonov EUR. Vendar gre po navedbah Italije za pričakovanje izkoriščanja pomoči po izteku sheme in zlasti izkoriščanja nepovratnih sredstev, ki presegajo odobreni proračun, tj. pričakovanje prejema nove državne pomoči. Podjetje načeloma ne more pričakovati upoštevanja načela zaupanja v pravo glede prejema pomoči, ki je Komisija ni odobrila v skladu s postopkom iz Pogodbe ES (14). Zaradi istega razloga se podjetje ne more sklicevati na splošno načelo enakega obravnavanja, da bi se obravnavalo pod enakimi pogoji kot upravičenci do odobrene pomoči. |
| --- | --- |

(30)

Komisija meni, da bi za ta primer potencialni upravičenci sheme lahko zagovarjali načelo zaupanja v pravo glede zakonitosti vsake pomoči, odobrene pod pogoji sheme, ki jo je odobrila Komisija, vključno s proračunsko omejitvijo v višini 10 milijonov EUR. Vendar gre po navedbah Italije za pričakovanje izkoriščanja pomoči po izteku sheme in zlasti izkoriščanja nepovratnih sredstev, ki presegajo odobreni proračun, tj. pričakovanje prejema nove državne pomoči. Podjetje načeloma ne more pričakovati upoštevanja načela zaupanja v pravo glede prejema pomoči, ki je Komisija ni odobrila v skladu s postopkom iz Pogodbe ES (14). Zaradi istega razloga se podjetje ne more sklicevati na splošno načelo enakega obravnavanja, da bi se obravnavalo pod enakimi pogoji kot upravičenci do odobrene pomoči.

| (31) | Italija navaja tudi sodno prakso, za katero meni, da izraža uporabo načela „accessorium sequitur principale“ (odločitev o glavnem vprašanju se uporablja za povezana vprašanja) in podpira sklep, da posodobitev javnih političnih sredstev, čeprav za popravo učinkov časa ali napovedi stroškov, ki so se izkazale za neustrezne, vključuje povečanje začetne pomoči, ne pomeni nove pomoči in je združljiva v skladu s pravno podlago, ki upravičuje prvotno pomoč. |
| --- | --- |

(31)

Italija navaja tudi sodno prakso, za katero meni, da izraža uporabo načela „accessorium sequitur principale“ (odločitev o glavnem vprašanju se uporablja za povezana vprašanja) in podpira sklep, da posodobitev javnih političnih sredstev, čeprav za popravo učinkov časa ali napovedi stroškov, ki so se izkazale za neustrezne, vključuje povečanje začetne pomoči, ne pomeni nove pomoči in je združljiva v skladu s pravno podlago, ki upravičuje prvotno pomoč.

| (32) | Vendar navedena sodna praksa stališča Italije ne podpira. |
| --- | --- |

(32)

Vendar navedena sodna praksa stališča Italije ne podpira.

| (33) | Sodišče Evropskih skupnosti je s sodbo v zadevi C-223/85 razsodilo, da je zaradi neuspešnosti Komisije pri ukrepanju v razumnem času, kar zadeva dejstvo, da je bila pomoč namenjena pokritju dodatnih stroškov poslovanja, ki je prejemalo odobreno pomoč, upravičenec lahko po načelu zaupanja v pravo pričakoval, da se pomoči ne bo nasprotovalo. Vendar po mnenju Komisije ta precedens ne podpira stališča Italije, da posodobitev proračuna sheme ne pomeni nove pomoči ali da je združljiv v skladu s pravno podlago, ki je upravičila prvotno pomoč, tj. Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu. Nasprotno, Komisija ugotavlja, da Sodišče Evropskih skupnosti v tej odločitvi ni dvomilo o dejstvu, da je bila za „pomoč... namenjena pokritju dodatnih stroškov poslovanja, kateremu je bila odobrena pomoč,“ potrebna odobritev Komisije v skladu s členom 87(1) (nato 93) Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(33)

Sodišče Evropskih skupnosti je s sodbo v zadevi C-223/85 razsodilo, da je zaradi neuspešnosti Komisije pri ukrepanju v razumnem času, kar zadeva dejstvo, da je bila pomoč namenjena pokritju dodatnih stroškov poslovanja, ki je prejemalo odobreno pomoč, upravičenec lahko po načelu zaupanja v pravo pričakoval, da se pomoči ne bo nasprotovalo. Vendar po mnenju Komisije ta precedens ne podpira stališča Italije, da posodobitev proračuna sheme ne pomeni nove pomoči ali da je združljiv v skladu s pravno podlago, ki je upravičila prvotno pomoč, tj. Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu. Nasprotno, Komisija ugotavlja, da Sodišče Evropskih skupnosti v tej odločitvi ni dvomilo o dejstvu, da je bila za „pomoč... namenjena pokritju dodatnih stroškov poslovanja, kateremu je bila odobrena pomoč,“ potrebna odobritev Komisije v skladu s členom 87(1) (nato 93) Pogodbe ES.

| (34) | Poleg tega Italija ni navedla, da Komisija v tem primeru ni uspela ukrepati v razumnem času. Nasprotno, Italija je bila tista, ki ni uradno obvestila o povečanju v shemi, dokler je še veljala Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega Italija ni navedla, da Komisija v tem primeru ni uspela ukrepati v razumnem času. Nasprotno, Italija je bila tista, ki ni uradno obvestila o povečanju v shemi, dokler je še veljala Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu.

| (35) | Zadeva C-364/90 prav tako ne podpira stališča Italije. V delu sodbe, na katero se sklicuje Italija, Sodišče Evropskih skupnosti le ugotavlja neuspešnost Komisije pri ustreznem utemeljevanju negativne odločitve o državni pomoči in poudarja, da so bili določeni dokumenti, predloženi pred sodnim postopkom, dovolj jasni, da so lahko bile iste trditve sprejemljive v postopku pred Sodiščem. Po mnenju Komisije te popolnoma postopkovne točke niso podlaga za upravičenost stališča Italije, da je treba povečanje proračuna sheme glede na materialno pravo odobriti na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. Nazadnje, kar zadeva pripombo Italije, da priglašena pomoč ni v nasprotju z odločitvijo Svetovne trgovinske organizacije, ki je ugotovila, da Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ni v skladu s pravili STO, je Komisija že v prejšnjih odločitvah ugotovila, da je treba v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti zakonodajo Skupnosti razlagati čim bolj v skladu z mednarodnim pravom, vključno z obveznostmi Evropske skupnosti v okviru STO (15). Zato je treba razlago Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu prav tako obravnavati ob upoštevanju mednarodnih obveznosti Skupnosti (16). |
| --- | --- |

(35)

Zadeva C-364/90 prav tako ne podpira stališča Italije. V delu sodbe, na katero se sklicuje Italija, Sodišče Evropskih skupnosti le ugotavlja neuspešnost Komisije pri ustreznem utemeljevanju negativne odločitve o državni pomoči in poudarja, da so bili določeni dokumenti, predloženi pred sodnim postopkom, dovolj jasni, da so lahko bile iste trditve sprejemljive v postopku pred Sodiščem. Po mnenju Komisije te popolnoma postopkovne točke niso podlaga za upravičenost stališča Italije, da je treba povečanje proračuna sheme glede na materialno pravo odobriti na podlagi Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu. Nazadnje, kar zadeva pripombo Italije, da priglašena pomoč ni v nasprotju z odločitvijo Svetovne trgovinske organizacije, ki je ugotovila, da Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu ni v skladu s pravili STO, je Komisija že v prejšnjih odločitvah ugotovila, da je treba v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti zakonodajo Skupnosti razlagati čim bolj v skladu z mednarodnim pravom, vključno z obveznostmi Evropske skupnosti v okviru STO (15). Zato je treba razlago Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu prav tako obravnavati ob upoštevanju mednarodnih obveznosti Skupnosti (16).

| (36) | V zvezi s tem Komisija opozarja, da je Koreja izpodbijala združljivost Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu s pravili STO. Sosvet je 22. aprila 2005 v izdanem poročilu ugotovil, da so Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu in več nacionalnih shem začasnega obrambnega mehanizma, vzpostavljene v času, ko je Koreja sprožila spor glede STO, kršile člen 23(1) dogovora o pravilih in postopkih za poravnavo sporov (17). Organ STO za reševanje sporov je 20. junija 2005 sprejel poročilo sosveta, v katerem je priporočeno, da naj Skupnost uskladi Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu in nacionalne sheme začasnega obrambnega mehanizma s svojimi obveznostmi iz sporazumov STO (18). Skupnost je 20. julija 2005 obvestila organ za reševanje sporov, da so njena pravila usklajena s sklepom in priporočili organa za reševanje sporov, ker je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati 31. marca 2005 in države članice niso mogle več odobriti pomoči za tekoče poslovanje v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(36)

V zvezi s tem Komisija opozarja, da je Koreja izpodbijala združljivost Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu s pravili STO. Sosvet je 22. aprila 2005 v izdanem poročilu ugotovil, da so Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu in več nacionalnih shem začasnega obrambnega mehanizma, vzpostavljene v času, ko je Koreja sprožila spor glede STO, kršile člen 23(1) dogovora o pravilih in postopkih za poravnavo sporov (17). Organ STO za reševanje sporov je 20. junija 2005 sprejel poročilo sosveta, v katerem je priporočeno, da naj Skupnost uskladi Uredbo o začasnem obrambnem mehanizmu in nacionalne sheme začasnega obrambnega mehanizma s svojimi obveznostmi iz sporazumov STO (18). Skupnost je 20. julija 2005 obvestila organ za reševanje sporov, da so njena pravila usklajena s sklepom in priporočili organa za reševanje sporov, ker je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati 31. marca 2005 in države članice niso mogle več odobriti pomoči za tekoče poslovanje v skladu s to uredbo.

| (37) | V poročilu sosveta in sklepu organa za reševanje sporov, na podlagi katerega organ za reševanje sporov sprejema to poročilo, se Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu kot taka obsoja, ker krši pravila STO, pri čemer se od Skupnosti zahteva, da jo preneha uporabljati. Obveznost Skupnosti glede izvajanja sklepa organa za reševanje sporov velja tudi za prihodnje odločitve o odobritvi nove pomoči z uporabo Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu (19). Skupnost se je s tem, ko je obvestila organ za reševanje sporov, da so njena pravila usklajena s sklepom in priporočili organa za reševanje sporov, ker je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati 31. marca 2005 ter zaradi tega države članice niso mogle več odobriti pomoči za tekoče poslovanje v skladu s to uredbo, obvezala, da ne bo več uporabljala te uredbe za odobritev nove pomoči. V skladu s tem bi Skupnost z odobritvijo te pomoči kršila svoje mednarodne obveznosti. |
| --- | --- |

(37)

V poročilu sosveta in sklepu organa za reševanje sporov, na podlagi katerega organ za reševanje sporov sprejema to poročilo, se Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu kot taka obsoja, ker krši pravila STO, pri čemer se od Skupnosti zahteva, da jo preneha uporabljati. Obveznost Skupnosti glede izvajanja sklepa organa za reševanje sporov velja tudi za prihodnje odločitve o odobritvi nove pomoči z uporabo Uredbe o začasnem obrambnem mehanizmu (19). Skupnost se je s tem, ko je obvestila organ za reševanje sporov, da so njena pravila usklajena s sklepom in priporočili organa za reševanje sporov, ker je Uredba o začasnem obrambnem mehanizmu prenehala veljati 31. marca 2005 ter zaradi tega države članice niso mogle več odobriti pomoči za tekoče poslovanje v skladu s to uredbo, obvezala, da ne bo več uporabljala te uredbe za odobritev nove pomoči. V skladu s tem bi Skupnost z odobritvijo te pomoči kršila svoje mednarodne obveznosti.

VI.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (38) | Zaradi navedenih razlogov Komisija ugotavlja, da priglašena državna pomoč ni združljiva s skupnim trgom – |
| --- | --- |

(38)

Zaradi navedenih razlogov Komisija ugotavlja, da priglašena državna pomoč ni združljiva s skupnim trgom –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo Italija namerava izvesti v skladu s spremenjeno shemo N 59/04 o začasnem obrambnem mehanizmu za ladjedelništvo, kar vključuje povečanje proračuna za 10 milijonov EUR, ni združljiva s skupnim trgom.

Zato se ta pomoč ne more izvajati.

Člen 2

Italija v dveh mesecih po uradnem obvestilu o tej odločbi obvesti Komisijo o ukrepih, ki jih je sprejela za uskladitev s to odločbo.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Italijansko republiko.

V Bruslju, 21. oktobra 2008

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 140, 6.6.2008, str. 20.

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Sodba Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi 323/82 Intermills proti Komisiji [1984] Recueil 1984, str. 3809, odstavek 17.

3

Intermills

i Komisiji

(4)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

4

(5)  Državna pomoč N 59/04 (UL C 100, 26.4.2005, str. 27) Odločitev je na voljo v izvirnem jeziku na spletni strani http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_n2004_0030.html#59.

5

(6)  UL L 172, 2.7.2002, str. 1.

6

(7)  UL L 81, 19.3.2004, str. 6.

7

(8)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

8

(9)  UL L 202, 18.7.1998, str. 1.

9

(10)  RSV proti Komisiji [1987] Recueil 4617.

10

RSV

Komisiji

(11)  Italija proti Komisiji [1993] Recueil I-2097.

11

Italija

Komisiji

(12)  UL C 317, 30.12.2003, str. 11.

12

(13)  Glej med drugim sodbo Sodišča prve stopnje z dne 24. septembra 2008 v zadevi T20/03 Kahla/Thüringen Porzellan, poročilo še ni na voljo, odstavek 146.

13

med drugim

Kahla/Thüringen Porzellan

(14)  Glej na primer sodbo Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-5/89 Komisija proti Nemčiji [1990] Recueil I-3437, odstavek 14.

14

Komisija

Nemčiji

(15)  Zadeva C-53/96 Hermes [1998] Recueil I-3603, odstavek 28; Zadeva C-76/00 P Petrotub [2003] Recueil. I-79, odstavek 57.

15

Hermes

Petrotub

(16)  Zadevi C 26/06 (ex N 110/06), (UL L 219, 24.8.2007, str. 25) in C 32/07 (ex N 389/06) (UL L 108, 18.4.2008, str. 23).

16

(17)  Glej EC — Measures affecting trade in commercial vessels (Ukrepi, ki vplivajo na trgovino s trgovskimi plovili), WT/DS301/R, odstavki 7184 - 7222 in 8.1(d).

17

EC — Measures affecting trade in commercial vessels (Ukrepi, ki vplivajo na trgovino s trgovskimi plovili)

(18)  Glej dokument STO WT/DS301/6.

18

(19)  Glej EC — Measures affecting trade in commercial vessels (Ukrepi, ki vplivajo na trgovino s trgovskimi plovili), WT/DS301/R, odstavek 7.21.

19

---