# Euroopan unionin L 29/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.029.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 29 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta2. helmikuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.029.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 29

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta2. helmikuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EU) N:o 89/2010, annettu 1 päivänä helmikuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 90/2010, annettu 1 päivänä helmikuuta 2010, asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 3 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Komission direktiivi 2010/3/EU, annettu 1 päivänä helmikuuta 2010, kosmeettisia valmisteita koskevan neuvoston direktiivin 76/768/ETY liitteiden III ja VI muuttamisesta niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen | 5 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EU) N:o 89/2010, annettu 1 päivänä helmikuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EU) N:o 90/2010, annettu 1 päivänä helmikuuta 2010, asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

3

DIREKTIIVIT

*

Komission direktiivi 2010/3/EU, annettu 1 päivänä helmikuuta 2010, kosmeettisia valmisteita koskevan neuvoston direktiivin 76/768/ETY liitteiden III ja VI muuttamisesta niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen

5

| | | IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen soveltamiseksi ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/54/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 23 päivänä syyskuuta 2009, tuesta, jonka Puola aikoo myöntää Dell Products (Poland) Sp. z o.o. -nimiselle yritykselle C 46/08 (ex N 775/07)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 6868)

   (
  1
  ) | 8 |

IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen soveltamiseksi ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

2010/54/EY

*

Komission päätös, tehty 23 päivänä syyskuuta 2009, tuesta, jonka Puola aikoo myöntää Dell Products (Poland) Sp. z o.o. -nimiselle yritykselle C 46/08 (ex N 775/07)
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 6868)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 6868)

1

8

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 2.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 89/2010,

annettu 1 päivänä helmikuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 2 päivänä helmikuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä helmikuuta 2010.

Komission puolesta Puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 81,3 |
| JO | 75,8 |
| MA | 72,2 |
| TN | 117,6 |
| TR | 102,5 |
| ZZ | 89,9 |
| 0707 00 05 | JO | 101,4 |
| MA | 76,9 |
| TR | 130,0 |
| ZZ | 102,8 |
| 0709 90 70 | MA | 125,9 |
| TR | 119,4 |
| ZZ | 122,7 |
| 0709 90 80 | EG | 91,5 |
| ZZ | 91,5 |
| 0805 10 20 | EG | 53,2 |
| IL | 53,6 |
| MA | 55,2 |
| TN | 48,8 |
| TR | 53,6 |
| ZZ | 52,9 |
| 0805 20 10 | IL | 175,0 |
| MA | 90,4 |
| ZZ | 132,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 49,2 |
| EG | 55,8 |
| IL | 72,6 |
| JM | 92,7 |
| MA | 81,5 |
| TR | 66,3 |
| ZZ | 69,7 |
| 0805 50 10 | EG | 88,6 |
| IL | 81,9 |
| TR | 75,0 |
| ZZ | 81,8 |
| 0808 10 80 | CA | 87,8 |
| CL | 60,3 |
| CN | 70,4 |
| MK | 24,7 |
| US | 124,8 |
| ZZ | 73,6 |
| 0808 20 50 | CN | 73,9 |
| US | 100,0 |
| ZA | 95,2 |
| ZZ | 89,7 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

81,3

JO

75,8

MA

72,2

TN

117,6

TR

102,5

ZZ

89,9

0707 00 05

JO

101,4

MA

76,9

TR

130,0

ZZ

102,8

0709 90 70

MA

125,9

TR

119,4

ZZ

122,7

0709 90 80

EG

91,5

ZZ

91,5

0805 10 20

EG

53,2

IL

53,6

MA

55,2

TN

48,8

TR

53,6

ZZ

52,9

0805 20 10

IL

175,0

MA

90,4

ZZ

132,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

49,2

EG

55,8

IL

72,6

JM

92,7

MA

81,5

TR

66,3

ZZ

69,7

0805 50 10

EG

88,6

IL

81,9

TR

75,0

ZZ

81,8

0808 10 80

CA

87,8

CL

60,3

CN

70,4

MK

24,7

US

124,8

ZZ

73,6

0808 20 50

CN

73,9

US

100,0

ZA

95,2

ZZ

89,7

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 2.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/3

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 90/2010,

annettu 1 päivänä helmikuuta 2010,

asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2009/10 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 877/2009 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 84/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2009/10 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 877/2009 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 84/2010 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 2 päivänä helmikuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 1 päivänä helmikuuta 2010.

Komission puolesta Puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUVL L 25, 29.1.2010, s. 123.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 2 päivästä helmikuuta 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 50,16 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 50,16 | 0,00 |
| 1701 12 10 (1) | 50,16 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 50,16 | 0,00 |
| 1701 91 00 (2) | 53,29 | 1,48 |
| 1701 99 10 (2) | 53,29 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 53,29 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,53 | 0,20 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

50,16

0,00

1701 11 90 (1)

50,16

0,00

1701 12 10 (1)

50,16

0,00

1701 12 90 (1)

50,16

0,00

1701 91 00 (2)

53,29

1,48

1701 99 10 (2)

53,29

0,00

1701 99 90 (2)

53,29

0,00

1702 90 95 (3)

0,53

0,20

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

DIREKTIIVIT

| 2.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/5

---

KOMISSION DIREKTIIVI 2010/3/EU,

annettu 1 päivänä helmikuuta 2010,

kosmeettisia valmisteita koskevan neuvoston direktiivin 76/768/ETY liitteiden III ja VI muuttamisesta niiden mukauttamiseksi tekniikan kehitykseen

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kosmeettisia valmisteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 27 päivänä heinäkuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 76/768/ETY (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan,

on kuullut kuluttajien turvallisuutta käsittelevää tiedekomiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Kulutustavaroita käsittelevä tiedekomitea, jäljempänä ’tiedekomitea’, joka on sittemmin korvattu komission päätöksellä 2008/721/EY (2) perustetulla kuluttajien turvallisuutta käsittelevällä tiedekomitealla, totesi 15 päivänä huhtikuuta 2008 antamassaan lausunnossa, että Ethyl Lauroyl Arginate HCl on turvallista kuluttajille käytettynä saippuoissa, hilseshampoissa ja muissa kuin suihketyyppisissä deodoranteissa, kun suurin sallittu pitoisuus on 0,8 %. Sen vuoksi se olisi lisättävä direktiivin 76/768/ETY liitteeseen III. |
| --- | --- |

(1)

Kulutustavaroita käsittelevä tiedekomitea, jäljempänä ’tiedekomitea’, joka on sittemmin korvattu komission päätöksellä 2008/721/EY (2) perustetulla kuluttajien turvallisuutta käsittelevällä tiedekomitealla, totesi 15 päivänä huhtikuuta 2008 antamassaan lausunnossa, että Ethyl Lauroyl Arginate HCl on turvallista kuluttajille käytettynä saippuoissa, hilseshampoissa ja muissa kuin suihketyyppisissä deodoranteissa, kun suurin sallittu pitoisuus on 0,8 %. Sen vuoksi se olisi lisättävä direktiivin 76/768/ETY liitteeseen III.

| (2) | Samassa lausunnossaan tiedekomitea totesi, että Ethyl Lauroyl Arginate HCl on turvallista kuluttajille käytettynä säilöntäaineena kosmeettisissa valmisteissa, kun suurin sallittu pitoisuus on 0,4 %. Tiedekomitea kuitenkin katsoi, että ainetta ei pitäisi käyttää huulille tarkoitetuissa valmisteissa, suuhygieniavalmisteissa eikä suihkeissa mahdollisen limakalvoille ja hengitysteille aiheutuvan ärsytyksen vuoksi. Sen vuoksi aine olisi lisättävä mainituin rajoituksin direktiivin 76/768/ETY liitteeseen VI. |
| --- | --- |

(2)

Samassa lausunnossaan tiedekomitea totesi, että Ethyl Lauroyl Arginate HCl on turvallista kuluttajille käytettynä säilöntäaineena kosmeettisissa valmisteissa, kun suurin sallittu pitoisuus on 0,4 %. Tiedekomitea kuitenkin katsoi, että ainetta ei pitäisi käyttää huulille tarkoitetuissa valmisteissa, suuhygieniavalmisteissa eikä suihkeissa mahdollisen limakalvoille ja hengitysteille aiheutuvan ärsytyksen vuoksi. Sen vuoksi aine olisi lisättävä mainituin rajoituksin direktiivin 76/768/ETY liitteeseen VI.

| (3) | Sen vuoksi direktiiviä 76/768/ETY olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi direktiiviä 76/768/ETY olisi muutettava.

| (4) | Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat kosmeettisten valmisteiden pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä direktiivissä säädetyt toimenpiteet ovat kosmeettisten valmisteiden pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutetaan direktiivin 76/768/ETY liitteet III ja VI tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

2 artikla

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 1 päivänä syyskuuta 2010. Niiden on viipymättä toimitettava komissiolle kirjallisina nämä säännökset.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä maaliskuuta 2011.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

4 artikla

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 1 päivänä helmikuuta 2010.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EYVL L 262, 27.9.1976, s. 169.

1

(2)  EUVL L 241, 10.9.2008, s. 21.

2

---

LIITE

| 1) | Lisätään direktiivin 76/768/ETY liitteessä III olevan 1 osan taulukkoon seuraava kohta:










  Viite-numero | Aine | Rajoitukset | Käytön edellytykset ja varoitukset, jotka on painettava selosteeseen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Soveltamis- tai käyttöala | Suurin sallittu pitoisuus valmiissa kosmeettisessa tuotteessa | Muut rajoitukset ja vaatimukset |
| a | b | c | d | e | f |
| ”207 | Ethyl Lauroyl Arginate HCl (INCI) (1)

  Etyyli-Να-dodekanoyyli-L-arginaattihydrokloridi
  CAS-nro: 60372-77-2
  EY-nro 434-630-6 | a) | saippua |

1)

Lisätään direktiivin 76/768/ETY liitteessä III olevan 1 osan taulukkoon seuraava kohta:

Viite-numero

Aine

Rajoitukset

Käytön edellytykset ja varoitukset, jotka on painettava selosteeseen

Soveltamis- tai käyttöala

Suurin sallittu pitoisuus valmiissa kosmeettisessa tuotteessa

Muut rajoitukset ja vaatimukset

a

b

c

d

e

f

”207

Ethyl Lauroyl Arginate HCl (INCI) (1)

Etyyli-Να-dodekanoyyli-L-arginaattihydrokloridi

CAS-nro: 60372-77-2

EY-nro 434-630-6

a)

saippua

| b) | hilseshampoot |
| --- | --- |

b)

hilseshampoot

| c) | deodorantit, muut kuin suihkeet |
| --- | --- |

c)

deodorantit, muut kuin suihkeet

0,8 %

Muihin tarkoituksiin kuin mikro-organismien kehittymisen estämiseksi. Käyttötarkoitus on ilmoitettava selkeästi valmisteen pakkauksessa.

| 2) | Lisätään direktiivin 76/768/ETY liitteessä VI olevan 1 osan taulukkoon seuraava kohta:









  Viite-numero | Aine | Enimmäismäärä | Rajoitukset ja vaatimukset | Käytön edellytykset ja varoitukset, jotka on painettava selosteeseen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a | b | c | d | e |
| ”58 | Ethyl Lauroyl Arginate HCl (INCI) (*) (2)

  Etyyli-Να-dodekanoyyli-L-arginaattihydrokloridi
  CAS-nro: 60372-77-2
  EY-nro 434-630-6 | 0,4 % | Ei saa käyttää huulille tarkoitetuissa valmisteissa, suuhygieniavalmisteissa eikä suihkeissa. | |

2)

Lisätään direktiivin 76/768/ETY liitteessä VI olevan 1 osan taulukkoon seuraava kohta:

Viite-numero

Aine

Enimmäismäärä

Rajoitukset ja vaatimukset

Käytön edellytykset ja varoitukset, jotka on painettava selosteeseen

a

b

c

d

e

”58

Ethyl Lauroyl Arginate HCl (INCI) (*) (2)

Etyyli-Να-dodekanoyyli-L-arginaattihydrokloridi

CAS-nro: 60372-77-2

EY-nro 434-630-6

0,4 %

Ei saa käyttää huulille tarkoitetuissa valmisteissa, suuhygieniavalmisteissa eikä suihkeissa.

---

(1)  Käytettäväksi säilöntäaineena, katso liite VI, 1 osa, nro 58.”

(2)  Muihin käyttötarkoituksiin kuin säilöntäaineeksi, katso liite III, 1 osa, nro 207.”

---

IV EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen soveltamiseksi ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

| 2.2.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 29/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2.2.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 29/8

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 23 päivänä syyskuuta 2009,

tuesta, jonka Puola aikoo myöntää Dell Products (Poland) Sp. z o.o. -nimiselle yritykselle C 46/08 (ex N 775/07)

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 6868)

(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/54/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (1),

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Puola ilmoitti edellä mainitusta toimenpiteestä komissiolle alustavasti 16 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä sähköpostiviestillä. Komissio tapasi Puolan viranomaiset 2 päivänä elokuuta 2007. |
| --- | --- |

(1)

Puola ilmoitti edellä mainitusta toimenpiteestä komissiolle alustavasti 16 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä sähköpostiviestillä. Komissio tapasi Puolan viranomaiset 2 päivänä elokuuta 2007.

| (2) | EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle Dell Products Poland Sp. z o.o. -nimisen yrityksen hyväksi suunnitellusta tuesta 24 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä sähköpostiviestillä. Asia kirjattiin komissiossa numerolla N 775/07. |
| --- | --- |

(2)

EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle Dell Products Poland Sp. z o.o. -nimisen yrityksen hyväksi suunnitellusta tuesta 24 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä sähköpostiviestillä. Asia kirjattiin komissiossa numerolla N 775/07.

| (3) | Komissio pyysi Puolan viranomaisilta lisätietoja 15 päivänä helmikuuta, 2 päivänä kesäkuuta ja 3 päivänä lokakuuta 2008 päivätyillä kirjeillä, joihin Puolan viranomaiset vastasivat 18 päivänä huhtikuuta, 1 päivänä heinäkuuta, 1 päivänä elokuuta, 6 päivänä elokuuta, 17 päivänä marraskuuta ja 9 päivänä joulukuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Komission edustajat tapasivat Puolan viranomaiset 5 päivänä maaliskuuta, 26 päivänä kesäkuuta ja 19 päivänä marraskuuta 2008. |
| --- | --- |

(3)

Komissio pyysi Puolan viranomaisilta lisätietoja 15 päivänä helmikuuta, 2 päivänä kesäkuuta ja 3 päivänä lokakuuta 2008 päivätyillä kirjeillä, joihin Puolan viranomaiset vastasivat 18 päivänä huhtikuuta, 1 päivänä heinäkuuta, 1 päivänä elokuuta, 6 päivänä elokuuta, 17 päivänä marraskuuta ja 9 päivänä joulukuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Komission edustajat tapasivat Puolan viranomaiset 5 päivänä maaliskuuta, 26 päivänä kesäkuuta ja 19 päivänä marraskuuta 2008.

| (4) | Komissio ilmoitti Puolalle 10 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee edellä mainittua tukitoimenpidettä. Puola esitti omat huomautuksensa edellä mainitusta menettelystä 18 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(4)

Komissio ilmoitti Puolalle 10 päivänä joulukuuta 2008 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee edellä mainittua tukitoimenpidettä. Puola esitti omat huomautuksensa edellä mainitusta menettelystä 18 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.

| (5) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. |
| --- | --- |

(5)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa.

| (6) | Komissiolle ovat toimittaneet huomautuksia Euroopan parlamentin jäsen Kathy Sinnott (24 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä), Dellin kanssa kilpaileva yritys Hewlett-Packard, jäljempänä ’HP’, (24 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä) sekä eräs toinen kilpaileva yritys (4) (2 ja 12 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä). |
| --- | --- |

(6)

Komissiolle ovat toimittaneet huomautuksia Euroopan parlamentin jäsen Kathy Sinnott (24 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä), Dellin kanssa kilpaileva yritys Hewlett-Packard, jäljempänä ’HP’, (24 päivänä helmikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä) sekä eräs toinen kilpaileva yritys (4) (2 ja 12 päivänä maaliskuuta 2009 päivätyillä kirjeillä).

| (7) | Komissio on toimittanut huomautukset Puolalle 24 päivänä maaliskuuta ja 2 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyillä kirjeillä antaakseen sille mahdollisuuden esittää mielipiteensä niistä. Komissio sai Puolan esittämät huomautukset 22 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio on toimittanut huomautukset Puolalle 24 päivänä maaliskuuta ja 2 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyillä kirjeillä antaakseen sille mahdollisuuden esittää mielipiteensä niistä. Komissio sai Puolan esittämät huomautukset 22 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyllä kirjeellä.

| (8) | Komissio pyysi lisätietoja 25 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä sekä 17 päivänä kesäkuuta ja 8 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyillä sähköpostiviesteillä. Puolan viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 10 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä sekä 22 päivänä kesäkuuta, 13 päivänä heinäkuuta ja 10 päivänä elokuuta 2009 päivätyillä sähköpostiviesteillä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio pyysi lisätietoja 25 päivänä toukokuuta 2009 päivätyllä kirjeellä sekä 17 päivänä kesäkuuta ja 8 päivänä heinäkuuta 2009 päivätyillä sähköpostiviesteillä. Puolan viranomaiset toimittivat pyydetyt tiedot 10 päivänä kesäkuuta 2009 päivätyllä kirjeellä sekä 22 päivänä kesäkuuta, 13 päivänä heinäkuuta ja 10 päivänä elokuuta 2009 päivätyillä sähköpostiviesteillä.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA

2.1   Tuensaaja

| (9) | Tuensaaja on Dell Products (Poland) Sp. z o.o. -niminen yritys, jäljempänä ’Dell Polska’ (5), joka on kokonaan yhdysvaltalaisen Dell Inc. -nimisen yrityksen omistuksessa alankomaalaisten yritysten Dell Global BV:n (99,9 prosenttia osakkeista) ja Dell International Holdings VIII BV:n (0,1 prosenttia osakkeista) välityksellä. |
| --- | --- |

(9)

Tuensaaja on Dell Products (Poland) Sp. z o.o. -niminen yritys, jäljempänä ’Dell Polska’ (5), joka on kokonaan yhdysvaltalaisen Dell Inc. -nimisen yrityksen omistuksessa alankomaalaisten yritysten Dell Global BV:n (99,9 prosenttia osakkeista) ja Dell International Holdings VIII BV:n (0,1 prosenttia osakkeista) välityksellä.

2.2   Investointihanke

| (10) | Puola aikoo tukea talouden kehitystä Łódźin voivodikunnassa myöntämällä Dell Polskalle alueellista investointitukea Łódźin erityistalousalueella toteutettavaa investointihanketta varten. |
| --- | --- |

(10)

Puola aikoo tukea talouden kehitystä Łódźin voivodikunnassa myöntämällä Dell Polskalle alueellista investointitukea Łódźin erityistalousalueella toteutettavaa investointihanketta varten.

| (11) | Łódźin voivodikunta on alue, jolla esiintyy merkittäviä sosio-ekonomisia haittoja ja jolla voidaan myöntää perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua aluetukea, kunhan sen enimmäistaso on suuryritysten osalta enintään 50 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina (BAE) vuosiksi 2007–2013 hyväksytyn Puolan aluetukikartan mukaisesti määriteltynä (6). |
| --- | --- |

(11)

Łódźin voivodikunta on alue, jolla esiintyy merkittäviä sosio-ekonomisia haittoja ja jolla voidaan myöntää perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua aluetukea, kunhan sen enimmäistaso on suuryritysten osalta enintään 50 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina (BAE) vuosiksi 2007–2013 hyväksytyn Puolan aluetukikartan mukaisesti määriteltynä (6).

| (12) | Investointihanke muodostuu uuden tuotantolaitoksen perustamisesta henkilökohtaisten tietokoneiden, muun muassa pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen, sekä palvelimien valmistusta varten (7). Hankkeen valmistelu alkoi vuonna 2007, ja se on tarkoitus saada päätökseen vuonna 2012. |
| --- | --- |

(12)

Investointihanke muodostuu uuden tuotantolaitoksen perustamisesta henkilökohtaisten tietokoneiden, muun muassa pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen, sekä palvelimien valmistusta varten (7). Hankkeen valmistelu alkoi vuonna 2007, ja se on tarkoitus saada päätökseen vuonna 2012.

| (13) | Hankkeen avulla on tarkoitus luoda välittömästi noin 1 200 työpaikkaa, ja myöhemmin työpaikkojen määrä saattaa nousta jopa 3 000:een, mikä vaikuttaisi myönteisesti sekä alueen että koko maan talouteen. Lisäksi Dell Polskan tavarantoimittajien arvioidaan toteuttavan alueella välillisiä investointeja noin 53 miljoonan euron arvosta, mikä houkuttelee edelleen uusia investointeja, tuottajia ja alihankkijoita, jolloin syntyy lisää työpaikkoja ja alueen talous kehittyy. |
| --- | --- |

(13)

Hankkeen avulla on tarkoitus luoda välittömästi noin 1 200 työpaikkaa, ja myöhemmin työpaikkojen määrä saattaa nousta jopa 3 000:een, mikä vaikuttaisi myönteisesti sekä alueen että koko maan talouteen. Lisäksi Dell Polskan tavarantoimittajien arvioidaan toteuttavan alueella välillisiä investointeja noin 53 miljoonan euron arvosta, mikä houkuttelee edelleen uusia investointeja, tuottajia ja alihankkijoita, jolloin syntyy lisää työpaikkoja ja alueen talous kehittyy.

| (14) | Investointihankkeen tukikelpoisten kokonaiskustannusten nimellisarvo on 793 603 000 zlotya (nykyarvo 189 578 180 euroa (8). Tukikelpoiset kustannukset on laskettu investointikustannusten perusteella. Seuraavassa taulukossa esitetään tukikelpoisten kustannusten jakautuminen vuosittain.

  Tukikelpoiset kustannukset (miljoonaa zlotya, nimellisarvo)












  2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] (9) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | 793,603 |

(14)

Investointihankkeen tukikelpoisten kokonaiskustannusten nimellisarvo on 793 603 000 zlotya (nykyarvo 189 578 180 euroa (8). Tukikelpoiset kustannukset on laskettu investointikustannusten perusteella. Seuraavassa taulukossa esitetään tukikelpoisten kustannusten jakautuminen vuosittain.

Tukikelpoiset kustannukset (miljoonaa zlotya, nimellisarvo)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Yhteensä

[...] (9)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

793,603

2.3   Tuki

| (15) | Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että Dell teki tukihakemuksen toukokuussa 2006. Puolan viranomaiset ja Dell allekirjoittivat 19 päivänä syyskuuta 2006 yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa määritellään tuen myöntämisedellytykset. Puolan talousministeriö totesi 13 päivänä marraskuuta 2006 päivätyssä kirjeessä, että yhteisymmärryspöytäkirja muodostaa aiesopimuksen, jonka mukaan tuki voidaan myöntää vain jos komissio hyväksyy sen. |
| --- | --- |

(15)

Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että Dell teki tukihakemuksen toukokuussa 2006. Puolan viranomaiset ja Dell allekirjoittivat 19 päivänä syyskuuta 2006 yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa määritellään tuen myöntämisedellytykset. Puolan talousministeriö totesi 13 päivänä marraskuuta 2006 päivätyssä kirjeessä, että yhteisymmärryspöytäkirja muodostaa aiesopimuksen, jonka mukaan tuki voidaan myöntää vain jos komissio hyväksyy sen.

| (16) | Puola aikoo myöntää Dell Polskalle tukea (10) yhteensä 54,5 miljoonaa euroa (nimellisarvo), mikä on samassa asiakirjassa määritetyn vaihtokurssin (11) mukaan laskettuna yhtä kuin 216 365 000 zlotya (nimellisarvo). Tuki-intensiteetti on 27,81 (12) prosenttia BAE. Tuen kokonaismäärään sisältyvät (ks. jäljempänä oleva taulukko):






  — | ilmoitettu tuki, joka muodostuu erilaisista tapauskohtaisista tuista, joiden nimellisarvo on 159,92 miljoonaa zlotya ja joihin sisältyvät:






  a) | tuki alkuinvestointeihin, nimellisarvo 94,64 miljoonaa zlotya; |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Puola aikoo myöntää Dell Polskalle tukea (10) yhteensä 54,5 miljoonaa euroa (nimellisarvo), mikä on samassa asiakirjassa määritetyn vaihtokurssin (11) mukaan laskettuna yhtä kuin 216 365 000 zlotya (nimellisarvo). Tuki-intensiteetti on 27,81 (12) prosenttia BAE. Tuen kokonaismäärään sisältyvät (ks. jäljempänä oleva taulukko):

—

ilmoitettu tuki, joka muodostuu erilaisista tapauskohtaisista tuista, joiden nimellisarvo on 159,92 miljoonaa zlotya ja joihin sisältyvät:

a)

tuki alkuinvestointeihin, nimellisarvo 94,64 miljoonaa zlotya;

| b) | tuki työpaikkojen luomista varten, nimellisarvo 54,08 miljoonaa zlotya; |
| --- | --- |

b)

tuki työpaikkojen luomista varten, nimellisarvo 54,08 miljoonaa zlotya;

| c) | 55 prosentin alennus Dell Polskalta perittävistä Łódźin erityistalousalueen (SSE) hallintomaksuista kaudelta 2007–2017, nimellisarvo 6,2 miljoonaa zlotya; |
| --- | --- |

c)

55 prosentin alennus Dell Polskalta perittävistä Łódźin erityistalousalueen (SSE) hallintomaksuista kaudelta 2007–2017, nimellisarvo 6,2 miljoonaa zlotya;

| d) | kustannukset, jotka aiheutuvat voimalinjan siirtämisestä Dell Polskan tontin ulkopuolelle, nimellisarvo 5 miljoonaa zlotya; |
| --- | --- |

d)

kustannukset, jotka aiheutuvat voimalinjan siirtämisestä Dell Polskan tontin ulkopuolelle, nimellisarvo 5 miljoonaa zlotya;

| — | verovapautukset, jotka on myönnetty perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen 24 päivänä lokakuuta 2006 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 1628/2006 (13) perustuvien voimassa olevien tukiohjelmien nojalla, nimellisarvo 56,445 miljoonaa zlotya; muun muassa:






  a) | vapautus yhtiöverosta vuosina 2008–2018 (tukiohjelman XR 98/07 (14) perusteella), enimmäismäärä 46,945 miljoonaa zlotya (nimellisarvo); |
| --- | --- | --- |

—

verovapautukset, jotka on myönnetty perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen 24 päivänä lokakuuta 2006 annettuun komission asetukseen (EY) N:o 1628/2006 (13) perustuvien voimassa olevien tukiohjelmien nojalla, nimellisarvo 56,445 miljoonaa zlotya; muun muassa:

a)

vapautus yhtiöverosta vuosina 2008–2018 (tukiohjelman XR 98/07 (14) perusteella), enimmäismäärä 46,945 miljoonaa zlotya (nimellisarvo);

| b) | vapautus kiinteistöverosta vuosina 2008–2018 (tukiohjelman XR 164/07 (15) perusteella), nimellisarvo 9,5 miljoonaa zlotya. |
| --- | --- |

b)

vapautus kiinteistöverosta vuosina 2008–2018 (tukiohjelman XR 164/07 (15) perusteella), nimellisarvo 9,5 miljoonaa zlotya.

Tuen kokonaismäärä (miljoonaa zlotya, nimellisarvo)

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuki alkuinvestointeihin | — | — | 58,91 | 7,94 | 5,96 | 21,83 | — | — | — | — | — | 94,64 |
| Tuki työpaikkojen luomista varten | — | — | 23,27 | 10,26 | 20,55 | — | — | — | — | — | — | 54,08 |
| Alennus SSE:n hallintomaksuista | — | — | 1,4 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 6,2 |
| Voimalinjan siirtäminen | — | — | 5 | — | — | — | — | — | — | — | — | 5 |
| Vapautus yhtiöverosta (16) | : | : | : | : | : | : | : | : | : | : | : | 46,945 |
| Vapautus kiinteistöverosta | — | — | 1,9 | 0,95 | 0,95 | 0,95 | 0,95 | 0,95 | 0,95 | 0,95 | 0,95 | 9,5 |
| Yhteensä | | | 90,48 | 19,75 | 28,06 | 23,38 | 1,55 | 1,55 | 1,55 | 1,55 | 1,55 | 216,365 |
| Huomautukset: Kaikki tukimuodot on vapautettu yhtiöverosta. |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Yhteensä

Tuki alkuinvestointeihin

—

—

58,91

7,94

5,96

21,83

—

—

—

—

—

94,64

Tuki työpaikkojen luomista varten

—

—

23,27

10,26

20,55

—

—

—

—

—

—

54,08

Alennus SSE:n hallintomaksuista

—

—

1,4

0,6

0,6

0,6

0,6

0,6

0,6

0,6

0,6

6,2

Voimalinjan siirtäminen

—

—

5

—

—

—

—

—

—

—

—

5

Vapautus yhtiöverosta (16)

:

:

:

:

:

:

:

:

:

:

:

46,945

Vapautus kiinteistöverosta

—

—

1,9

0,95

0,95

0,95

0,95

0,95

0,95

0,95

0,95

9,5

Yhteensä

90,48

19,75

28,06

23,38

1,55

1,55

1,55

1,55

1,55

216,365

Huomautukset: Kaikki tukimuodot on vapautettu yhtiöverosta.

| (17) | Tuki myönnetään sillä ehdolla, että tuensaaja jatkaa teollisuustoimintaa asianomaisessa tuotantolaitoksessa vähintään viisi vuotta investoinnin päättymisen jälkeen ja säilyttää investoinnin avulla luodut uudet työpaikat vähintään viisi vuotta sen jälkeen kun niihin on otettu ensimmäiset työntekijät. |
| --- | --- |

(17)

Tuki myönnetään sillä ehdolla, että tuensaaja jatkaa teollisuustoimintaa asianomaisessa tuotantolaitoksessa vähintään viisi vuotta investoinnin päättymisen jälkeen ja säilyttää investoinnin avulla luodut uudet työpaikat vähintään viisi vuotta sen jälkeen kun niihin on otettu ensimmäiset työntekijät.

| (18) | Puolan viranomaiset ovat sitoutuneet olemaan myöntämättä hankkeelle mitään muuta rahoitustukea, jota voitaisiin maksaa samojen tukikelpoisten kustannusten kattamiseen muista rahoituslähteistä. |
| --- | --- |

(18)

Puolan viranomaiset ovat sitoutuneet olemaan myöntämättä hankkeelle mitään muuta rahoitustukea, jota voitaisiin maksaa samojen tukikelpoisten kustannusten kattamiseen muista rahoituslähteistä.

| (19) | Puolan viranomaiset ovat sitoutuneet esittämään komissiolle yksityiskohtaisen loppukertomuksen, jossa on tiedot maksetuista tukimääristä, tukisopimuksen täytäntöönpanosta sekä muista investointihankkeista, jotka toteutetaan samassa tuotantolaitoksessa kuuden kuukauden kuluessa viimeisen tukierän maksamisesta. |
| --- | --- |

(19)

Puolan viranomaiset ovat sitoutuneet esittämään komissiolle yksityiskohtaisen loppukertomuksen, jossa on tiedot maksetuista tukimääristä, tukisopimuksen täytäntöönpanosta sekä muista investointihankkeista, jotka toteutetaan samassa tuotantolaitoksessa kuuden kuukauden kuluessa viimeisen tukierän maksamisesta.

3.   SYYT MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN

| (20) | Perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, täyttääkö tuki vuosien 2007–2013 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (17), jäljempänä ’aluetukisuuntaviivat’, 68 kohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

(20)

Perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’, komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, täyttääkö tuki vuosien 2007–2013 alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (17), jäljempänä ’aluetukisuuntaviivat’, 68 kohdassa asetetut vaatimukset.

| (21) | Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa määrätään seuraavaa:






  ”68. | Jos kaikista lähteistä myönnetyn tuen kokonaismäärä ylittää 75 prosenttia enimmäismäärästä, joka voitaisiin myöntää investointiin, jonka tukikelpoiset kustannukset ovat 100 miljoonaa euroa, silloin kun sovelletaan tuen myöntämispäivänä voimassa olevan, hyväksytyn aluetukikartan mukaista suuria yrityksiä koskevaa vakiomuotoista tuen enimmäismäärää ja kun





  a) | tuensaajan osuus kyseisen tuotteen myynnistä asianomaisilla markkinoilla on yli 25 prosenttia ennen investointia tai sen osuus on investoinnin jälkeen yli 25 prosenttia, tai |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa määrätään seuraavaa:

”68.

a)

tuensaajan osuus kyseisen tuotteen myynnistä asianomaisilla markkinoilla on yli 25 prosenttia ennen investointia tai sen osuus on investoinnin jälkeen yli 25 prosenttia, tai

| b) | hankkeella luotu tuotantokapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoista mitattuna asianomaisen tuotteen todettavissa olevana kulutuksena, jollei todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu viiden edellisen vuoden aikana ylitä Euroopan talousalueen BKT:n keskimääräistä vuotuista kasvua, |
| --- | --- |

b)

hankkeella luotu tuotantokapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoista mitattuna asianomaisen tuotteen todettavissa olevana kulutuksena, jollei todettavissa olevan kulutuksen keskimääräinen vuotuinen kasvu viiden edellisen vuoden aikana ylitä Euroopan talousalueen BKT:n keskimääräistä vuotuista kasvua,

komissio hyväksyy alueellisen investointituen ainoastaan todettuaan perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamisen jälkeen tehdyn yksityiskohtaisen tarkastelun perusteella, että tuki on tarpeen kannustavan vaikutuksen luomiseksi investoinnille ja että tukitoimenpiteen hyödyt ovat kilpailun vääristymää ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta suuremmat.”

| (22) | Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdassa mainittujen seikkojen selvittämiseksi on määriteltävä hankkeen kohteena olevien tuotteiden eli pöytätietokoneiden, muistikirjamikrojen ja palvelimien (18) merkitykselliset tuotemarkkinat ja niiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat. |
| --- | --- |

(22)

Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdassa mainittujen seikkojen selvittämiseksi on määriteltävä hankkeen kohteena olevien tuotteiden eli pöytätietokoneiden, muistikirjamikrojen ja palvelimien (18) merkitykselliset tuotemarkkinat ja niiden merkitykselliset maantieteelliset markkinat.

| (23) | Aluetukisuuntaviivojen 69 kohdan mukaan kullekin hankkeen kohteena olevalle tuotteelle on määriteltävä merkitykselliset tuotemarkkinat (19). Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 56, 57 ja 63 kappale), että pöytätietokoneet ja muistikirjamikrot muodostavat omat ja palvelimet puolestaan omat tuotemarkkinansa, koska näihin kahteen ryhmään kuuluvat tuotteet eivät ole keskenään vaihdettavissa. |
| --- | --- |

(23)

Aluetukisuuntaviivojen 69 kohdan mukaan kullekin hankkeen kohteena olevalle tuotteelle on määriteltävä merkitykselliset tuotemarkkinat (19). Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 56, 57 ja 63 kappale), että pöytätietokoneet ja muistikirjamikrot muodostavat omat ja palvelimet puolestaan omat tuotemarkkinansa, koska näihin kahteen ryhmään kuuluvat tuotteet eivät ole keskenään vaihdettavissa.

| (24) | Selvittääkseen, täyttääkö hanke aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdassa asetetun edellytyksen, jäljempänä ’markkinaosuustestin’, komissio on arvioinut Dellin markkinaosuuden konsernitasolla asianomaisilla merkityksellisillä markkinoilla ennen investointia ja investoinnin jälkeen. Koska investointihanke on alkanut vuonna 2007 ja sen on tarkoitus päättyä vuoden 2012 loppuun mennessä, komissio on tarkastellut markkinatilannetta vuosina 2006 ja 2013 (20). |
| --- | --- |

(24)

Selvittääkseen, täyttääkö hanke aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a alakohdassa asetetun edellytyksen, jäljempänä ’markkinaosuustestin’, komissio on arvioinut Dellin markkinaosuuden konsernitasolla asianomaisilla merkityksellisillä markkinoilla ennen investointia ja investoinnin jälkeen. Koska investointihanke on alkanut vuonna 2007 ja sen on tarkoitus päättyä vuoden 2012 loppuun mennessä, komissio on tarkastellut markkinatilannetta vuosina 2006 ja 2013 (20).

3.1   Pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen merkitykselliset tuotemarkkinat

| (25) | Pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen markkinoiden määrittelyn osalta komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 61 kappale), että vaikka pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen ominaisuudet, toiminnot ja käyttötarkoitus ovat samanlaiset, niiden välillä on merkittävä hintaero. Komissio huomautti myös, että vaikka näiden tuotteiden välillä on ensisijaisesti yhdensuuntainen korvaavuussuhde (pöytätietokoneista siirrytään muistikirjamikroihin), tietty osa asiakkaista ei todennäköisesti vaihda käyttämäänsä tuotetta toiseen. Lisäksi komissio huomautti, että tuotannon ja markkinoinnin siirtäminen yhdestä tuotteesta toiseen saattaa aiheuttaa tuottajien käyttämistä tuotanto- ja markkinointirakenteista riippuen huomattavia sopeuttamiskustannuksia. |
| --- | --- |

(25)

Pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen markkinoiden määrittelyn osalta komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 61 kappale), että vaikka pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen ominaisuudet, toiminnot ja käyttötarkoitus ovat samanlaiset, niiden välillä on merkittävä hintaero. Komissio huomautti myös, että vaikka näiden tuotteiden välillä on ensisijaisesti yhdensuuntainen korvaavuussuhde (pöytätietokoneista siirrytään muistikirjamikroihin), tietty osa asiakkaista ei todennäköisesti vaihda käyttämäänsä tuotetta toiseen. Lisäksi komissio huomautti, että tuotannon ja markkinoinnin siirtäminen yhdestä tuotteesta toiseen saattaa aiheuttaa tuottajien käyttämistä tuotanto- ja markkinointirakenteista riippuen huomattavia sopeuttamiskustannuksia.

| (26) | Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa asetetun ehdon, jäljempänä ’tuotantokapasiteetin lisäystä koskeva testi’, osalta komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 90 kappale), että hankkeella luotu tuotantokapasiteetti on kunkin asianomaisen kolmen tuotteen osalta (ks. jäljempänä oleva taulukko) yli 5 prosenttia Euroopan talousalueen (ETA) markkinoista mitattuna asianomaisen tuotteen todettavissa olevana kulutuksena (tuotteen myynti).

  Hankkeella luotu tuotantokapasiteetti (ETA) | 2007 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- |
| Henkilökohtaiset tietokoneet | [0-1] % | [10-20] % |
| Pöytätietokoneet | 0,0 % | [10-20] % |
| Muistikirjamikrot | [0-1] % | [10-20] % |
| Palvelimet (koko ala) | 0,0 % | [10-20] % |
| Lähde: IDC |

(26)

Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa asetetun ehdon, jäljempänä ’tuotantokapasiteetin lisäystä koskeva testi’, osalta komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 90 kappale), että hankkeella luotu tuotantokapasiteetti on kunkin asianomaisen kolmen tuotteen osalta (ks. jäljempänä oleva taulukko) yli 5 prosenttia Euroopan talousalueen (ETA) markkinoista mitattuna asianomaisen tuotteen todettavissa olevana kulutuksena (tuotteen myynti).

Hankkeella luotu tuotantokapasiteetti (ETA)

2007

2012

Henkilökohtaiset tietokoneet

[0-1] %

[10-20] %

Pöytätietokoneet

0,0 %

[10-20] %

Muistikirjamikrot

[0-1] %

[10-20] %

Palvelimet (koko ala)

0,0 %

[10-20] %

Lähde: IDC

| (27) | Tuotantokapasiteetin lisäystä koskevan testin toiseen osaan liittyen komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 95 ja 96 kappale), että (erillisiksi tuotemarkkinoiksi katsottujen) pöytätietokoneiden osalta myynnin vuotuinen kasvu oli vuosina 2001–2006 myynnin arvon perusteella negatiivinen ja sen vuoksi selvästi BKT:n kasvua pienempi (21) (ks. jäljempänä oleva taulukko).

  Myynnin vuotuinen kasvu (2001–2006, ETA) | Yksiköt | Arvo (tehtaan tulot) |
| --- | --- | --- | --- |
| Henkilökohtaiset tietokoneet | 11,02 % | 4,10 % |
| Pöytätietokoneet | 3,00 % | –4,00 % |
| Muistikirjamikrot | 28,60 % | 16,68 % |
| Palvelimet (koko ala) | 13,28 % | 7,82 % |
| Huokeat palvelimet | 14,08 % | 3,47 % |
| Lähde: IDC |

(27)

Tuotantokapasiteetin lisäystä koskevan testin toiseen osaan liittyen komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 95 ja 96 kappale), että (erillisiksi tuotemarkkinoiksi katsottujen) pöytätietokoneiden osalta myynnin vuotuinen kasvu oli vuosina 2001–2006 myynnin arvon perusteella negatiivinen ja sen vuoksi selvästi BKT:n kasvua pienempi (21) (ks. jäljempänä oleva taulukko).

Myynnin vuotuinen kasvu (2001–2006, ETA)

Yksiköt

Arvo (tehtaan tulot)

Henkilökohtaiset tietokoneet

11,02 %

4,10 %

Pöytätietokoneet

3,00 %

–4,00 %

Muistikirjamikrot

28,60 %

16,68 %

Palvelimet (koko ala)

13,28 %

7,82 %

Huokeat palvelimet

14,08 %

3,47 %

Lähde: IDC

| (28) | Komissio huomautti lisäksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 94 kappale), että jos pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen katsotaan kuuluvan samoille tuotemarkkinoille, tukitoimenpide ei ylitä kumpaakaan aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa määriteltyä raja-arvoa. |
| --- | --- |

(28)

Komissio huomautti lisäksi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 94 kappale), että jos pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen katsotaan kuuluvan samoille tuotemarkkinoille, tukitoimenpide ei ylitä kumpaakaan aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa määriteltyä raja-arvoa.

| (29) | Tämän vuoksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 62 ja 105 kappale) suhtautuvansa epäilevästi siihen, voidaanko tässä päätöksessä katsoa, että pöytätietokoneet ja muistikirjamikrot kuuluvat samoille tuotemarkkinoille. |
| --- | --- |

(29)

Tämän vuoksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 62 ja 105 kappale) suhtautuvansa epäilevästi siihen, voidaanko tässä päätöksessä katsoa, että pöytätietokoneet ja muistikirjamikrot kuuluvat samoille tuotemarkkinoille.

3.2   Hankkeella luotu tuotantokapasiteetti

| (30) | Komissio pohti ensin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 98 ja 99 kappale) ja sittemmin muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä, voitaisiinko hankkeen tuloksena syntynyt tuotantokapasiteetti rajata pöytätietokoneiden osalta 5 prosenttiin ETA-alueen markkinoista, tai voitaisiinko katsoa, että rajoittaminen on toteutettu ottamalla huomioon tuensaajan muu tuotantokapasiteetti ETA-alueella eikä pelkästään hankkeella luotu tuotantokapasiteetti, eli että hankkeella luotua tuotantokapasiteettia olisi tasapainotettu supistamalla samanaikaisesti tuotantokapasiteettia muissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

(30)

Komissio pohti ensin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 98 ja 99 kappale) ja sittemmin muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä, voitaisiinko hankkeen tuloksena syntynyt tuotantokapasiteetti rajata pöytätietokoneiden osalta 5 prosenttiin ETA-alueen markkinoista, tai voitaisiinko katsoa, että rajoittaminen on toteutettu ottamalla huomioon tuensaajan muu tuotantokapasiteetti ETA-alueella eikä pelkästään hankkeella luotu tuotantokapasiteetti, eli että hankkeella luotua tuotantokapasiteettia olisi tasapainotettu supistamalla samanaikaisesti tuotantokapasiteettia muissa jäsenvaltioissa.

| (31) | Tältä osin komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 99 ja 105 kappale) olevansa epävarma siitä, olisiko syytä ottaa huomioon hankkeella luodun tuotantokapasiteetin vaikutus Dellin koko tuotantokapasiteettiin ETA-alueella, vai pitäisikö ottaa huomioon ainoastaan Dell Polskan tuotantokapasiteetin lisäys. |
| --- | --- |

(31)

Tältä osin komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 99 ja 105 kappale) olevansa epävarma siitä, olisiko syytä ottaa huomioon hankkeella luodun tuotantokapasiteetin vaikutus Dellin koko tuotantokapasiteettiin ETA-alueella, vai pitäisikö ottaa huomioon ainoastaan Dell Polskan tuotantokapasiteetin lisäys.

3.3   Kasvun laskeminen määrällisten tietojen perusteella

| (32) | Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 97 kappale), että myynnin arvoa koskevat luvut soveltuvat periaatteessa paremmin osoittamaan, mitkä alat ovat mahdollisesti taantumassa. Myynnin arvon perusteella laskettu kasvu ei kuitenkaan välttämättä kuvasta markkinadynamiikkaa tarkasti huipputekniikan alalla, missä ankara kilpailu ja tekninen kehitys alentavat tuotteiden hintoja tuntuvasti. Komissio myös huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 100 kappale), että myynnin arvoa koskevissa luvuissa näkyvä pöytätietokoneiden keskihintojen aleneminen kertoo kyseisten markkinoiden voimakkuudesta, mikä perustuu laadun jatkuvaan paranemiseen ja uusien tuotteiden tuloon markkinoille. |
| --- | --- |

(32)

Komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 97 kappale), että myynnin arvoa koskevat luvut soveltuvat periaatteessa paremmin osoittamaan, mitkä alat ovat mahdollisesti taantumassa. Myynnin arvon perusteella laskettu kasvu ei kuitenkaan välttämättä kuvasta markkinadynamiikkaa tarkasti huipputekniikan alalla, missä ankara kilpailu ja tekninen kehitys alentavat tuotteiden hintoja tuntuvasti. Komissio myös huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 100 kappale), että myynnin arvoa koskevissa luvuissa näkyvä pöytätietokoneiden keskihintojen aleneminen kertoo kyseisten markkinoiden voimakkuudesta, mikä perustuu laadun jatkuvaan paranemiseen ja uusien tuotteiden tuloon markkinoille.

| (33) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 100 ja 105 kappale) suhtautuvansa epäilevästi siihen, voiko se perustaa arvionsa yksinomaan määrällisiin tietoihin laskiessaan aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa tarkoitettua investointihankkeen kohteena olevan tietyn tuotteen kasvua. |
| --- | --- |

(33)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 100 ja 105 kappale) suhtautuvansa epäilevästi siihen, voiko se perustaa arvionsa yksinomaan määrällisiin tietoihin laskiessaan aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa tarkoitettua investointihankkeen kohteena olevan tietyn tuotteen kasvua.

3.4   Palvelimien merkityksellisten tuotemarkkinoiden määrittäminen

| (34) | Komissio ehdotti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 65–67 kappale) yrityskeskittymiä koskevien aiempien päätöstensä (22) pohjalta, että palvelimien tuotemarkkinoiden määrittelyä varten sovellettaisiin tuotteiden tyyppiin ja hintaluokkaan perustuvaa jaottelua. Sen perusteella erotettaisiin toisistaan seuraavat markkinat: i) laajat huokeiden palvelimien markkinat, jotka käsittäisivät kaikki keskihintaiset eli alle 25 000 Yhdysvaltain dollaria maksavat palvelimet; ii) yrityskäyttöön tarkoitettujen keskihintaisten palvelimien markkinat, jotka käsittäisivät kaikki palvelimet, joiden keskimääräinen myyntihinta on 25 000–499 999 Yhdysvaltain dollaria; iii) yrityskäyttöön tarkoitettujen korkealuokkaisten palvelimien markkinat, jotka käsittäisivät kaikki palvelimet, joiden keskimääräinen myyntihinta on vähintään 500 000 Yhdysvaltain dollaria. |
| --- | --- |

(34)

Komissio ehdotti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 65–67 kappale) yrityskeskittymiä koskevien aiempien päätöstensä (22) pohjalta, että palvelimien tuotemarkkinoiden määrittelyä varten sovellettaisiin tuotteiden tyyppiin ja hintaluokkaan perustuvaa jaottelua. Sen perusteella erotettaisiin toisistaan seuraavat markkinat: i) laajat huokeiden palvelimien markkinat, jotka käsittäisivät kaikki keskihintaiset eli alle 25 000 Yhdysvaltain dollaria maksavat palvelimet; ii) yrityskäyttöön tarkoitettujen keskihintaisten palvelimien markkinat, jotka käsittäisivät kaikki palvelimet, joiden keskimääräinen myyntihinta on 25 000–499 999 Yhdysvaltain dollaria; iii) yrityskäyttöön tarkoitettujen korkealuokkaisten palvelimien markkinat, jotka käsittäisivät kaikki palvelimet, joiden keskimääräinen myyntihinta on vähintään 500 000 Yhdysvaltain dollaria.

| (35) | Toisaalta komissio myös huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 69 kappale), että se oli yrityskeskittymiä koskevissa aiemmissa päätöksissä (23) katsonut, että jakoperusteena voidaan käyttää myös palvelimien yhteensopivuutta x86-arkkitehtuurin (suorittimien tyyppi) kanssa. Komissio kuitenkin totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 70 kappale), että vaikka tuotetyyppiin ja hintaluokkaan perustuvan jaottelun avulla ei voidakaan ottaa huomioon kaikkia palvelinmarkkinoiden kilpailuun liittyviä vuorovaikutusmalleja, muut markkinoiden määrittelyt soveltuvat markkinadynamiikan huomioon ottamiseen vielä selvästi huonommin. Koska Dell toimii ainoastaan huokeiden palvelimien markkinoilla, komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 68 kappale), että tarkastelun kohteeksi on otettava ainoastaan kyseinen markkinasegmentti. |
| --- | --- |

(35)

Toisaalta komissio myös huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 69 kappale), että se oli yrityskeskittymiä koskevissa aiemmissa päätöksissä (23) katsonut, että jakoperusteena voidaan käyttää myös palvelimien yhteensopivuutta x86-arkkitehtuurin (suorittimien tyyppi) kanssa. Komissio kuitenkin totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 70 kappale), että vaikka tuotetyyppiin ja hintaluokkaan perustuvan jaottelun avulla ei voidakaan ottaa huomioon kaikkia palvelinmarkkinoiden kilpailuun liittyviä vuorovaikutusmalleja, muut markkinoiden määrittelyt soveltuvat markkinadynamiikan huomioon ottamiseen vielä selvästi huonommin. Koska Dell toimii ainoastaan huokeiden palvelimien markkinoilla, komissio toteaa menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 68 kappale), että tarkastelun kohteeksi on otettava ainoastaan kyseinen markkinasegmentti.

| (36) | Markkinaosuustestin osalta komissio korosti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 83 kappale), että Dellin osuus kaikista henkilökohtaisten tietokoneiden merkityksellisistä tuotemarkkinoista ja merkityksellisistä maantieteellisistä markkinoista on sekä ennen investointia että sen jälkeen alle 25 prosenttia paitsi määrällisesti myös myynnin arvon perusteella (ks. jäljempänä oleva taulukko).

  Dellin osuus henkilökohtaisten tietokoneiden markkinoista | 2006 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- |
| | Yksiköt | Arvo | Yksiköt | Arvo |
| Henkilökohtaiset tietokoneet – ETA | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| Pöytätietokoneet – ETA | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| Muistikirjamikrot – ETA | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| Henkilökohtaiset tietokoneet – koko maailma | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| Pöytätietokoneet – koko maailma | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| Muistikirjamikrot – koko maailma | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % | [10-20] % |
| Huomautus: ETA-alueen tiedot eivät sisällä Islannin, Kyproksen, Latvian, Liechtensteinin, Liettuan, Luxemburgin, Maltan ja Viron tietoja.

  Lähde: IDC, Dellin ennusteet. |

(36)

Markkinaosuustestin osalta komissio korosti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 83 kappale), että Dellin osuus kaikista henkilökohtaisten tietokoneiden merkityksellisistä tuotemarkkinoista ja merkityksellisistä maantieteellisistä markkinoista on sekä ennen investointia että sen jälkeen alle 25 prosenttia paitsi määrällisesti myös myynnin arvon perusteella (ks. jäljempänä oleva taulukko).

Dellin osuus henkilökohtaisten tietokoneiden markkinoista

2006

2012

Yksiköt

Arvo

Yksiköt

Arvo

Henkilökohtaiset tietokoneet – ETA

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

Pöytätietokoneet – ETA

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

Muistikirjamikrot – ETA

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

Henkilökohtaiset tietokoneet – koko maailma

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

Pöytätietokoneet – koko maailma

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

Muistikirjamikrot – koko maailma

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

[10-20] %

Huomautus: ETA-alueen tiedot eivät sisällä Islannin, Kyproksen, Latvian, Liechtensteinin, Liettuan, Luxemburgin, Maltan ja Viron tietoja.

Lähde: IDC, Dellin ennusteet.

| (37) | Komissio totesi kuitenkin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 71 ja 86 kappale), että jos palvelimet jaotellaan eri ryhmiin suoritinarkkitehtuurin perusteella, Dellin osuus kyseisten tuotteiden myynnistä kyseisillä markkinoilla on yli 25 prosenttia (24) ennen investointia tai sen jälkeen ainoastaan x86-palvelimien maailmanmarkkinoilla (ks. jäljempänä oleva taulukko).

  Dellin osuus x86-palvelimien markkinoista | Yksiköt | Arvo (asiakkaan tulot) | Arvo (tehtaan tulot) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | 2006 | 2012 | 2006 | 2012 | 2006 | 2012 |
| ETA | [20-25] % | : | : | : | : | : |
| Koko maailma | [25-26] % | [25-28] % | [20-25] % | [20-25] % | [20-25] % | : |
| Lähde: IDC, Dellin ennusteet. |

(37)

Komissio totesi kuitenkin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 71 ja 86 kappale), että jos palvelimet jaotellaan eri ryhmiin suoritinarkkitehtuurin perusteella, Dellin osuus kyseisten tuotteiden myynnistä kyseisillä markkinoilla on yli 25 prosenttia (24) ennen investointia tai sen jälkeen ainoastaan x86-palvelimien maailmanmarkkinoilla (ks. jäljempänä oleva taulukko).

Dellin osuus x86-palvelimien markkinoista

Yksiköt

Arvo (asiakkaan tulot)

Arvo (tehtaan tulot)

2006

2012

2006

2012

2006

2012

ETA

[20-25] %

:

:

:

:

:

Koko maailma

[25-26] %

[25-28] %

[20-25] %

[20-25] %

[20-25] %

:

Lähde: IDC, Dellin ennusteet.

| (38) | Tämän vuoksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 72 ja 105 kappale) suhtautuvansa epäilevästi siihen, onko palvelinmarkkinat perusteltua jaotella tuotetyypin ja hintaluokan perusteella. |
| --- | --- |

(38)

Tämän vuoksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 72 ja 105 kappale) suhtautuvansa epäilevästi siihen, onko palvelinmarkkinat perusteltua jaotella tuotetyypin ja hintaluokan perusteella.

3.5   Palvelimien merkitykselliset maantieteelliset markkinat

| (39) | Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan perusteella merkityksellisiksi maantieteellisiksi markkinoiksi on periaatteessa katsottava koko ETA-alue (25). |
| --- | --- |

(39)

Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan perusteella merkityksellisiksi maantieteellisiksi markkinoiksi on periaatteessa katsottava koko ETA-alue (25).

| (40) | Kuten johdanto-osan 37 kappaleessa todetaan, jos palvelimet jaotellaan suoritinarkkitehtuurin perusteella kahteen ryhmään (x86-palvelimet ja muut palvelimet) ja jos merkityksellisiksi maantieteellisiksi markkinoiksi katsotaan koko maailma, Dellin osuus x86-palvelimien markkinoista on yli 25 prosenttia (ks. päätös menettelyn aloittamisesta, johdanto-osan 71 ja 79–81 kappale). |
| --- | --- |

(40)

Kuten johdanto-osan 37 kappaleessa todetaan, jos palvelimet jaotellaan suoritinarkkitehtuurin perusteella kahteen ryhmään (x86-palvelimet ja muut palvelimet) ja jos merkityksellisiksi maantieteellisiksi markkinoiksi katsotaan koko maailma, Dellin osuus x86-palvelimien markkinoista on yli 25 prosenttia (ks. päätös menettelyn aloittamisesta, johdanto-osan 71 ja 79–81 kappale).

| (41) | Tämän vuoksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 78–81 ja 105 kappale) olevansa epävarma siitä, onko merkityksellisinä maantieteellisinä markkinoina pidettävä palvelimien osalta ETA-aluetta vai koko maailmaa. |
| --- | --- |

(41)

Tämän vuoksi komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 78–81 ja 105 kappale) olevansa epävarma siitä, onko merkityksellisinä maantieteellisinä markkinoina pidettävä palvelimien osalta ETA-aluetta vai koko maailmaa.

| (42) | Komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 108 kappale), että jos muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä saatujen tietojen perusteella ei voida päätellä, että tukitoimenpide täyttää aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa määritellyt edellytykset, komission on arvioitava tukitoimenpidettä perusteellisesti. |
| --- | --- |

(42)

Komissio huomautti menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 108 kappale), että jos muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä saatujen tietojen perusteella ei voida päätellä, että tukitoimenpide täyttää aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa määritellyt edellytykset, komission on arvioitava tukitoimenpidettä perusteellisesti.

| (43) | Tätä varten komissio pyysi Puolan viranomaisia esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua tukitoimenpiteen arvioimisessa, sekä kehotti asianomaisia osapuolia esittämään omat huomautuksensa (ks. päätös menettelyn aloittamisesta, johdanto-osan 107–109 kappale). Huomautusten avulla komissio toivoi saavansa paitsi lisävalaistusta siihen, täyttääkö tukitoimenpide aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa määrätyt edellytykset, myös tarkempia tietoja toimenpiteen tavoitteesta, tukivälineen tarkoituksenmukaisuudesta, tuen kannustavasta vaikutuksesta ja oikeasuhteisuudesta, yksityisten investointien syrjäyttämisestä sekä tuen vaikutuksesta kauppaan (ks. päätös menettelyn aloittamisesta, johdanto-osan 108 kappale). |
| --- | --- |

(43)

Tätä varten komissio pyysi Puolan viranomaisia esittämään huomautuksia ja toimittamaan kaikki tiedot, joista voi olla apua tukitoimenpiteen arvioimisessa, sekä kehotti asianomaisia osapuolia esittämään omat huomautuksensa (ks. päätös menettelyn aloittamisesta, johdanto-osan 107–109 kappale). Huomautusten avulla komissio toivoi saavansa paitsi lisävalaistusta siihen, täyttääkö tukitoimenpide aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa määrätyt edellytykset, myös tarkempia tietoja toimenpiteen tavoitteesta, tukivälineen tarkoituksenmukaisuudesta, tuen kannustavasta vaikutuksesta ja oikeasuhteisuudesta, yksityisten investointien syrjäyttämisestä sekä tuen vaikutuksesta kauppaan (ks. päätös menettelyn aloittamisesta, johdanto-osan 108 kappale).

4.   ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

4.1   Kathy Sinnottin huomautukset

| (44) | Euroopan parlamentin jäsen Kathy Sinnott totesi olevansa huolestunut siitä, että Dellin tuotantotoiminta on ilmeisesti tarkoitus siirtää Irlannista Puolaan. Hän myös kritisoi sitä, että Puolan viranomaiset voivat myöntää Dellille tukea, kun taas Irlannissa se ei olisi mahdollista. |
| --- | --- |

(44)

Euroopan parlamentin jäsen Kathy Sinnott totesi olevansa huolestunut siitä, että Dellin tuotantotoiminta on ilmeisesti tarkoitus siirtää Irlannista Puolaan. Hän myös kritisoi sitä, että Puolan viranomaiset voivat myöntää Dellille tukea, kun taas Irlannissa se ei olisi mahdollista.

4.2   HP:n huomautukset

| (45) | HP:n huomautukset koskevat ainoastaan pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen ja toisaalta palvelimien merkityksellisten markkinoiden määrittelyä. |
| --- | --- |

(45)

HP:n huomautukset koskevat ainoastaan pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen ja toisaalta palvelimien merkityksellisten markkinoiden määrittelyä.

4.2.1   Pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen merkitykselliset tuotemarkkinat

| (46) | HP katsoo, että henkilökohtaisten tietokoneiden merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät sekä pöytätietokoneet, muistikirjamikrot (mm. erilaiset minikannettavat, kuten netbook ja mini-notebook), työasemat sekä ns. kevyet asiakaskoneet (thin client). HP katsoo, että nämä tuotteet perustuvat samaan tai keskenään vertailukelpoiseen teknologiaan ja että niissä on samanlaisia tai keskenään vertailukelpoisia osia ja toimintoja ja niitä käytetään samanlaisten tai keskenään vertailukelpoisten käyttöjärjestelmien ja ohjelmistojen avulla samoihin tai keskenään vertailukelpoisiin käyttötarkoituksiin. |
| --- | --- |

(46)

HP katsoo, että henkilökohtaisten tietokoneiden merkitykselliset tuotemarkkinat käsittävät sekä pöytätietokoneet, muistikirjamikrot (mm. erilaiset minikannettavat, kuten netbook ja mini-notebook), työasemat sekä ns. kevyet asiakaskoneet (thin client). HP katsoo, että nämä tuotteet perustuvat samaan tai keskenään vertailukelpoiseen teknologiaan ja että niissä on samanlaisia tai keskenään vertailukelpoisia osia ja toimintoja ja niitä käytetään samanlaisten tai keskenään vertailukelpoisten käyttöjärjestelmien ja ohjelmistojen avulla samoihin tai keskenään vertailukelpoisiin käyttötarkoituksiin.

| (47) | HP:n mukaan seuraavien tuotteiden välillä vallitsee kysynnän korvattavuus: pöytätietokoneet ja muistikirjamikrot; pöytätietokoneet tai korkealuokkaisemmat muistikirjamikrot ja työasemat (kiinteät ja siirrettävät); pöytätietokoneet tai muistikirjamikrot ja kevyiden asiakaskoneiden kaltaiset työasemat (kannettavat ja kiinteät). HP:n mukaan korvattavuus ei kaikissa tapauksissa ole täydellinen, mutta tosiasiallinen ja markkinoiden määrittämistä varten riittävä. HP katsoo myös, että muistikirjamikrojen tai minikannettavien hintojen nostaminen suhteessa pöytätietokoneisiin tai päinvastoin vaikuttaisi kysyntään tiettyjen marginaalisten asiakkaiden joukossa niin laajalti, että kysynnän vähenemisen vaikutus olisi suurempi kuin hinnankorotuksista saatava suurempi tuotto. |
| --- | --- |

(47)

HP:n mukaan seuraavien tuotteiden välillä vallitsee kysynnän korvattavuus: pöytätietokoneet ja muistikirjamikrot; pöytätietokoneet tai korkealuokkaisemmat muistikirjamikrot ja työasemat (kiinteät ja siirrettävät); pöytätietokoneet tai muistikirjamikrot ja kevyiden asiakaskoneiden kaltaiset työasemat (kannettavat ja kiinteät). HP:n mukaan korvattavuus ei kaikissa tapauksissa ole täydellinen, mutta tosiasiallinen ja markkinoiden määrittämistä varten riittävä. HP katsoo myös, että muistikirjamikrojen tai minikannettavien hintojen nostaminen suhteessa pöytätietokoneisiin tai päinvastoin vaikuttaisi kysyntään tiettyjen marginaalisten asiakkaiden joukossa niin laajalti, että kysynnän vähenemisen vaikutus olisi suurempi kuin hinnankorotuksista saatava suurempi tuotto.

| (48) | HP:n mukaan korvattavuus koskee myös tarjontaa, koska huomattava osa henkilökohtaisten tietokoneiden valmistajista toimii kaikilla neljällä markkinasegmentillä ja voi helposti mukauttaa tuotantoa ja komponenttihankintaa eri tuotemarkkinoiden tilanteen mukaan. HP katsoo, että pöytätietokoneiden, muistikirjamikrojen, kevyiden asiakaskoneiden ja työasemien keskihintojen erot eivät ole este näiden tuotteiden sisällyttämiselle samoille markkinoille. HP katsoo, että kaikenlaisten henkilökohtaisten tietokoneiden hintoja rajoittavat muunlaiset henkilökohtaiset tietokoneet, mikä johtuu erilaisista korvattavuusketjuista. |
| --- | --- |

(48)

HP:n mukaan korvattavuus koskee myös tarjontaa, koska huomattava osa henkilökohtaisten tietokoneiden valmistajista toimii kaikilla neljällä markkinasegmentillä ja voi helposti mukauttaa tuotantoa ja komponenttihankintaa eri tuotemarkkinoiden tilanteen mukaan. HP katsoo, että pöytätietokoneiden, muistikirjamikrojen, kevyiden asiakaskoneiden ja työasemien keskihintojen erot eivät ole este näiden tuotteiden sisällyttämiselle samoille markkinoille. HP katsoo, että kaikenlaisten henkilökohtaisten tietokoneiden hintoja rajoittavat muunlaiset henkilökohtaiset tietokoneet, mikä johtuu erilaisista korvattavuusketjuista.

4.2.2   Palvelimien merkityksellisten tuotemarkkinoiden määrittäminen

| (49) | Palvelinmarkkinoiden määrittelystä HP:lla ei ole selkeää kantaa, mutta se ehdottaa, että tarkasteltaisiin uudelleen aiempien yrityskeskittymäpäätösten yhteydessä sovelletun markkinasegmentoinnin soveltuvuutta tai sitä, onko olemassa yhtenäiset palvelinmarkkinat. |
| --- | --- |

(49)

Palvelinmarkkinoiden määrittelystä HP:lla ei ole selkeää kantaa, mutta se ehdottaa, että tarkasteltaisiin uudelleen aiempien yrityskeskittymäpäätösten yhteydessä sovelletun markkinasegmentoinnin soveltuvuutta tai sitä, onko olemassa yhtenäiset palvelinmarkkinat.

| (50) | HP:n näkemyksen mukaan markkinoiden määrittely tuotetyypin ja hintaluokan mukaan perustuu pikemminkin IDC-konsulttiyrityksen toimittamien tietojen saatavuuteen ja segmentointiin kuin todelliseen markkinaolosuhteiden analyysiin. |
| --- | --- |

(50)

HP:n näkemyksen mukaan markkinoiden määrittely tuotetyypin ja hintaluokan mukaan perustuu pikemminkin IDC-konsulttiyrityksen toimittamien tietojen saatavuuteen ja segmentointiin kuin todelliseen markkinaolosuhteiden analyysiin.

| (51) | HP:n mukaan tällainen markkinoiden määrittely ei ole tarkoituksenmukainen seuraavista syistä: i) hinnat laskevat edelleen, mutta asiakkaat eivät vertaile pelkästään hankintahintoja vaan koko käyttöajan kustannuksia; ii) hajautetun tietojenkäsittelyn ja skaalattavien palvelimien ansiosta asiakkaat voivat korvata kalliimmat palvelimet huokeammista palvelimista muodostetuilla klustereilla tai verkoilla tai skaalata vanhoja palvelimia; iii) asiakkaat voivat siirtyä käyttämään eri tuotteita segmenttien sisällä ja niiden välillä ja myös tekevät niin; iv) määrätyt prosessit voidaan suorittaa monentyyppisillä palvelimilla; v) turvallisuus voidaan varmistaa kaikkien palvelimien toiminnassa, ja keskihintaisten tai kalleimpien palvelimien luotettavuustaso voidaan saavuttaa käyttämällä palvelinklusterien ja -verkkojen yhteydessä varajärjestelmää; vi) eri hintaluokkiin kuuluvien palvelimien tarjonnan korvattavuus ilmenee siten, että useimmat suuret valmistajat tarjoavat kaikkiin hintaluokkiin kuuluvia palvelimia; vii) on käynyt ilmi, että palvelinmarkkinoille on tullut uusia yrityksiä, joten markkinat eivät näyttäisi rajoittuneen tiettyyn hintaluokkaan; viii) se, että on olemassa korvattavuusketjuja, ei voi tarkoittaa sitä, että palvelinmarkkinat olisi määriteltävä uudelleen; ix) kaikki palvelimien ominaisuuksien ja toimintojen jatkumon jakoperusteet ovat mielivaltaisia, koska näyttää siltä, että konkreettiset hintaluokat eivät perustu mihinkään todennettavissa oleviin teknisiin tai kaupallisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

(51)

HP:n mukaan tällainen markkinoiden määrittely ei ole tarkoituksenmukainen seuraavista syistä: i) hinnat laskevat edelleen, mutta asiakkaat eivät vertaile pelkästään hankintahintoja vaan koko käyttöajan kustannuksia; ii) hajautetun tietojenkäsittelyn ja skaalattavien palvelimien ansiosta asiakkaat voivat korvata kalliimmat palvelimet huokeammista palvelimista muodostetuilla klustereilla tai verkoilla tai skaalata vanhoja palvelimia; iii) asiakkaat voivat siirtyä käyttämään eri tuotteita segmenttien sisällä ja niiden välillä ja myös tekevät niin; iv) määrätyt prosessit voidaan suorittaa monentyyppisillä palvelimilla; v) turvallisuus voidaan varmistaa kaikkien palvelimien toiminnassa, ja keskihintaisten tai kalleimpien palvelimien luotettavuustaso voidaan saavuttaa käyttämällä palvelinklusterien ja -verkkojen yhteydessä varajärjestelmää; vi) eri hintaluokkiin kuuluvien palvelimien tarjonnan korvattavuus ilmenee siten, että useimmat suuret valmistajat tarjoavat kaikkiin hintaluokkiin kuuluvia palvelimia; vii) on käynyt ilmi, että palvelinmarkkinoille on tullut uusia yrityksiä, joten markkinat eivät näyttäisi rajoittuneen tiettyyn hintaluokkaan; viii) se, että on olemassa korvattavuusketjuja, ei voi tarkoittaa sitä, että palvelinmarkkinat olisi määriteltävä uudelleen; ix) kaikki palvelimien ominaisuuksien ja toimintojen jatkumon jakoperusteet ovat mielivaltaisia, koska näyttää siltä, että konkreettiset hintaluokat eivät perustu mihinkään todennettavissa oleviin teknisiin tai kaupallisiin näkökohtiin.

4.2.3   Palvelimien merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määrittäminen

| (52) | HP katsoo, että palvelimien merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät ainakin ETA-alueen ja mahdollisesti koko Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan (EMEA). HP:n mukaan palvelimilla käydään usein rajat ylittävää kauppaa, ja monikansalliset asiakkaat voivat hankkia itselleen palvelimia kätevimmällä tavalla käyttäen mieluummin keskitettyä kuin hajautettua tilausjärjestelmää. HP:n mukaan palvelinmarkkinoilla on nähtävissä merkkejä rinnakkaiskaupasta ja arbitraasista, mikä kertoo siitä, ettei olisi tarkoituksenmukaista soveltaa kapeampaa maantieteellisten markkinoiden määritelmää. |
| --- | --- |

(52)

HP katsoo, että palvelimien merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät ainakin ETA-alueen ja mahdollisesti koko Euroopan, Lähi-idän ja Afrikan (EMEA). HP:n mukaan palvelimilla käydään usein rajat ylittävää kauppaa, ja monikansalliset asiakkaat voivat hankkia itselleen palvelimia kätevimmällä tavalla käyttäen mieluummin keskitettyä kuin hajautettua tilausjärjestelmää. HP:n mukaan palvelinmarkkinoilla on nähtävissä merkkejä rinnakkaiskaupasta ja arbitraasista, mikä kertoo siitä, ettei olisi tarkoituksenmukaista soveltaa kapeampaa maantieteellisten markkinoiden määritelmää.

4.3   Kilpailijan huomautukset

| (53) | Toisen kilpailijan esittämät huomautukset koskevat markkinoiden määrittelyä ja perusteellisen arvioinnin kriteerejä. |
| --- | --- |

(53)

Toisen kilpailijan esittämät huomautukset koskevat markkinoiden määrittelyä ja perusteellisen arvioinnin kriteerejä.

4.3.1   Markkinoiden määrittelyyn liittyvät kysymykset

4.3.1.1   Pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen merkitykselliset tuotemarkkinat

| (54) | Kilpailijan mielestä pöytätietokoneet ja muistikirjamikrot muodostavat erilliset tuotemarkkinat (eli henkilökohtaisten tietokoneiden sektori jakautuu kaksiin erillisiin tuotemarkkinoihin). Kilpailijan mukaan pöytätietokoneet ja muistikirjamikrot eroavat toisistaan huomattavasti fyysisiltä ominaisuuksiltaan; ratkaisevan eron muodostaa liikuteltavuus. Kilpailija toteaa, että vaikka alempaan ja keskitason hintaluokkiin kuuluvien pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen toiminnassa ei ole merkittäviä eroja, suorituskykyisemmät pöytätietokoneet ovat edelleen suorituskykyisempiä kuin yksikään muistikirjamikro. |
| --- | --- |

(54)

Kilpailijan mielestä pöytätietokoneet ja muistikirjamikrot muodostavat erilliset tuotemarkkinat (eli henkilökohtaisten tietokoneiden sektori jakautuu kaksiin erillisiin tuotemarkkinoihin). Kilpailijan mukaan pöytätietokoneet ja muistikirjamikrot eroavat toisistaan huomattavasti fyysisiltä ominaisuuksiltaan; ratkaisevan eron muodostaa liikuteltavuus. Kilpailija toteaa, että vaikka alempaan ja keskitason hintaluokkiin kuuluvien pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen toiminnassa ei ole merkittäviä eroja, suorituskykyisemmät pöytätietokoneet ovat edelleen suorituskykyisempiä kuin yksikään muistikirjamikro.

| (55) | Kilpailija toteaa, että kysyntäpuolella on nähtävissä tietty vakaus: on erittäin epätodennäköistä, että tietyt asiakkaat siirtyisivät pöytätietokoneen käyttäjistä muistikirjamikroihin tai päinvastoin. Kilpailija huomauttaa, että viime vuosina myynnin painopiste on siirtynyt pöytätietokoneista muistikirjamikroihin siitä huolimatta, että näiden tuotteiden hinnoissa on edelleen eroa. Kilpailija on sitä mieltä, että jos nämä kaksi tuotetta muodostaisivat yhdet markkinat, esiintyisi runsaasti siirtymistä kumpaankin suuntaan, ja kustannuksiin ja arvoon liittyvistä syistä siirtymistä tapahtuisi erityisesti muistikirjamikroista pöytätietokoneisiin. Kilpailija huomauttaa, että vaikka kummankin tuotteen hinnat ovat alentuneet merkittävästi vuosina 2006–2008, pöytätietokoneiden hinnat ovat alentuneet suhteellisesti vähemmän. Kilpailijan mielestä täydellinen hintojen korrelaatioanalyysi ei osoittaisi pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen välillä selvää, välitöntä korrelaatiosuhdetta. |
| --- | --- |

(55)

Kilpailija toteaa, että kysyntäpuolella on nähtävissä tietty vakaus: on erittäin epätodennäköistä, että tietyt asiakkaat siirtyisivät pöytätietokoneen käyttäjistä muistikirjamikroihin tai päinvastoin. Kilpailija huomauttaa, että viime vuosina myynnin painopiste on siirtynyt pöytätietokoneista muistikirjamikroihin siitä huolimatta, että näiden tuotteiden hinnoissa on edelleen eroa. Kilpailija on sitä mieltä, että jos nämä kaksi tuotetta muodostaisivat yhdet markkinat, esiintyisi runsaasti siirtymistä kumpaankin suuntaan, ja kustannuksiin ja arvoon liittyvistä syistä siirtymistä tapahtuisi erityisesti muistikirjamikroista pöytätietokoneisiin. Kilpailija huomauttaa, että vaikka kummankin tuotteen hinnat ovat alentuneet merkittävästi vuosina 2006–2008, pöytätietokoneiden hinnat ovat alentuneet suhteellisesti vähemmän. Kilpailijan mielestä täydellinen hintojen korrelaatioanalyysi ei osoittaisi pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen välillä selvää, välitöntä korrelaatiosuhdetta.

| (56) | Lisäksi kilpailija huomauttaa, että kyseisten tuotteiden valmistuksessa, kaupan pitämisessä ja jakelussa on eräitä olennaisia eroavuuksia. Kilpailija toteaa, että tuotannon siirtäminen yhdestä tuotteesta toiseen edellyttää määrättyjä investointeja ja kestää suhteellisen kauan. Kyseessä on strateginen päätös, joka tehdään, kun halutaan saavuttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja tietty markkina-asema. Kilpailijan mukaan suurimmat henkilökohtaisten tietokoneiden valmistajat kohtaavat merkittäviä esteitä, jos ne haluavat vaihtaa tuotantosuuntaa. Tämä kävi ilmi vuonna 2007, jolloin minikannettavat tulivat markkinoille, ja markkinoilla jo toimivat tuottajat vastasivat varsin hitaasti haasteeseen tuomalla markkinoille omia vastaavia tuotteitaan. Kilpailijan mukaan vastareaktio olisi ollut nopeampi, ellei tarjontapuolen muutoksiin liittyisi teknisiä, kaupallisia ja taloudellisia esteitä. |
| --- | --- |

(56)

Lisäksi kilpailija huomauttaa, että kyseisten tuotteiden valmistuksessa, kaupan pitämisessä ja jakelussa on eräitä olennaisia eroavuuksia. Kilpailija toteaa, että tuotannon siirtäminen yhdestä tuotteesta toiseen edellyttää määrättyjä investointeja ja kestää suhteellisen kauan. Kyseessä on strateginen päätös, joka tehdään, kun halutaan saavuttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus ja tietty markkina-asema. Kilpailijan mukaan suurimmat henkilökohtaisten tietokoneiden valmistajat kohtaavat merkittäviä esteitä, jos ne haluavat vaihtaa tuotantosuuntaa. Tämä kävi ilmi vuonna 2007, jolloin minikannettavat tulivat markkinoille, ja markkinoilla jo toimivat tuottajat vastasivat varsin hitaasti haasteeseen tuomalla markkinoille omia vastaavia tuotteitaan. Kilpailijan mukaan vastareaktio olisi ollut nopeampi, ellei tarjontapuolen muutoksiin liittyisi teknisiä, kaupallisia ja taloudellisia esteitä.

4.3.1.2   Hankkeella luotu tuotantokapasiteetti

| (57) | Kilpailija katsoo, että ilmoitus koskee Puolassa toteutettavaa investointia, jonka vaikutuksia komission on arvioitava. |
| --- | --- |

(57)

Kilpailija katsoo, että ilmoitus koskee Puolassa toteutettavaa investointia, jonka vaikutuksia komission on arvioitava.

4.3.1.3   Kasvun laskeminen määrällisten tietojen perusteella

| (58) | Kilpailijan mukaan määrälliset tiedot eivät ole riittävä peruste luopua toimenpiteen yksityiskohtaisemmasta tarkastelusta. Se katsoo, että pöytätietokoneiden markkinoiden kehitystä olisi tarkasteltava seuraamalla myynnin arvon kasvua (26). |
| --- | --- |

(58)

Kilpailijan mukaan määrälliset tiedot eivät ole riittävä peruste luopua toimenpiteen yksityiskohtaisemmasta tarkastelusta. Se katsoo, että pöytätietokoneiden markkinoiden kehitystä olisi tarkasteltava seuraamalla myynnin arvon kasvua (26).

| (59) | Kilpailija katsoo erityisesti, että myynnin arvoa koskevat tiedot kertovat uskottavammin paitsi markkinoiden nykytilanteesta myös tulevaisuuden kehitysnäkymistä. Jos myynnin arvo laskee määrällisestä kasvusta huolimatta niin, että tulot vähenevät, tilanne ei kannusta uusia toimijoita tulemaan markkinoille, ja markkinoilla jo olevat toimijat eivät ole halukkaita laajentamaan toimintaansa. Lopputuloksena on markkinoiden keskittyminen tai joidenkin tuottajien poistuminen markkinoilta. |
| --- | --- |

(59)

Kilpailija katsoo erityisesti, että myynnin arvoa koskevat tiedot kertovat uskottavammin paitsi markkinoiden nykytilanteesta myös tulevaisuuden kehitysnäkymistä. Jos myynnin arvo laskee määrällisestä kasvusta huolimatta niin, että tulot vähenevät, tilanne ei kannusta uusia toimijoita tulemaan markkinoille, ja markkinoilla jo olevat toimijat eivät ole halukkaita laajentamaan toimintaansa. Lopputuloksena on markkinoiden keskittyminen tai joidenkin tuottajien poistuminen markkinoilta.

| (60) | Kilpailija huomauttaa, että tehokkailla ja kasvavilla markkinoilla keskimääräisten myyntihintojen alenemista tasapainottaa myynnin määrällinen kasvu, mikä estää kokonaistulojen vähenemisen. Vain kannattamattomilla markkinoilla keskimääräisten myyntihintojen aleneminen johtaa väistämättä myös myynnin arvon supistumiseen. Muistikirjamikrojen markkinoilla keskimääräiset myyntihinnat ovat niin ikään alentuneet, mutta kun otetaan huomioon voimakas määrällinen kasvu, myynnin arvo ei ole kuitenkaan vähentynyt. |
| --- | --- |

(60)

Kilpailija huomauttaa, että tehokkailla ja kasvavilla markkinoilla keskimääräisten myyntihintojen alenemista tasapainottaa myynnin määrällinen kasvu, mikä estää kokonaistulojen vähenemisen. Vain kannattamattomilla markkinoilla keskimääräisten myyntihintojen aleneminen johtaa väistämättä myös myynnin arvon supistumiseen. Muistikirjamikrojen markkinoilla keskimääräiset myyntihinnat ovat niin ikään alentuneet, mutta kun otetaan huomioon voimakas määrällinen kasvu, myynnin arvo ei ole kuitenkaan vähentynyt.

4.3.1.4   Palvelimien merkityksellisten tuotemarkkinoiden määrittäminen

| (61) | Kilpailijan näkemyksen mukaan palvelinmarkkinoiden määrittelyn tulisi perustua suoritinarkkitehtuuriin (x86-yhteensopivat ja muut palvelimet). |
| --- | --- |

(61)

Kilpailijan näkemyksen mukaan palvelinmarkkinoiden määrittelyn tulisi perustua suoritinarkkitehtuuriin (x86-yhteensopivat ja muut palvelimet).

| (62) | Kilpailijan mukaan palvelimien jako x86-palvelimiin ja muihin palvelimiin on vakiintunut luokittelutapa, jota noudattavat sekä tuottajat, asiakkaat että markkina-analyytikot. Kilpailijan mukaan palvelinmarkkinat ovat jakautuneet käytetyn perusteknologian mukaan selkeästi kahtia: alan standardin mukaisiin x86-palvelintyyppeihin ja muihin palvelimiin, joissa käytetään muuntyyppisiä suorittimia. Kilpailija korostaa, että tuotteet poikkeavat toisistaan teknisiltä ominaisuuksiltaan perustavanlaatuisesti; ero vaikuttaa niiden suorituskykyyn, toimintoihin, käyttötarkoitukseen, tuotantoon ja siihen, mille asiakasryhmälle kyseisiä tuotteita markkinoidaan ja jaellaan. |
| --- | --- |

(62)

Kilpailijan mukaan palvelimien jako x86-palvelimiin ja muihin palvelimiin on vakiintunut luokittelutapa, jota noudattavat sekä tuottajat, asiakkaat että markkina-analyytikot. Kilpailijan mukaan palvelinmarkkinat ovat jakautuneet käytetyn perusteknologian mukaan selkeästi kahtia: alan standardin mukaisiin x86-palvelintyyppeihin ja muihin palvelimiin, joissa käytetään muuntyyppisiä suorittimia. Kilpailija korostaa, että tuotteet poikkeavat toisistaan teknisiltä ominaisuuksiltaan perustavanlaatuisesti; ero vaikuttaa niiden suorituskykyyn, toimintoihin, käyttötarkoitukseen, tuotantoon ja siihen, mille asiakasryhmälle kyseisiä tuotteita markkinoidaan ja jaellaan.

| (63) | Kilpailija on komission kanssa samaa mieltä edellä mainitussa HP:tä ja Compaqia koskevassa sulautumapäätöksessä esitetystä näkemyksestä, jonka mukaan hintaluokkiin perustuvan markkinoiden jaottelun perusteella ei voida täysin ottaa huomioon kaikkia teknisesti erittäin dynaamisten palvelinmarkkinoiden kilpailuun liittyviä vuorovaikutusmalleja. Kilpailija toteaa, että palvelimien tekniset ominaisuudet ja suorituskyky eroavat toisistaan niissä käytettyjen suorittimien tyypin mukaan. Kilpailija katsoo, että x86-palvelimet ovat alan standardi, kun tarvitaan perustavanluonteista tietojenkäsittelykapasiteettia. Ne eivät kuitenkaan sovellu vaativampiin toimintoihin. Muut kuin x86-palvelimet pystyvät suorittamaan toimintoja, joihin alkuperäiseen Intel-teknologiaan rajoittuvat x86-palvelimet eivät kykene. X86-palvelimien ja muiden palvelimien suorituskykyyn liittyviä ominaisuuksia voidaan vertailla vain aivan perustasolla. X86-palvelimia käytetään pääasiassa tavallisten, ei erityisen vaativien tehtävien suorittamiseen, kun taas muut kuin x86-palvelimet on todennäköisesti tarkoitettu monimutkaisempaan tietojenkäsittelyyn. |
| --- | --- |

(63)

Kilpailija on komission kanssa samaa mieltä edellä mainitussa HP:tä ja Compaqia koskevassa sulautumapäätöksessä esitetystä näkemyksestä, jonka mukaan hintaluokkiin perustuvan markkinoiden jaottelun perusteella ei voida täysin ottaa huomioon kaikkia teknisesti erittäin dynaamisten palvelinmarkkinoiden kilpailuun liittyviä vuorovaikutusmalleja. Kilpailija toteaa, että palvelimien tekniset ominaisuudet ja suorituskyky eroavat toisistaan niissä käytettyjen suorittimien tyypin mukaan. Kilpailija katsoo, että x86-palvelimet ovat alan standardi, kun tarvitaan perustavanluonteista tietojenkäsittelykapasiteettia. Ne eivät kuitenkaan sovellu vaativampiin toimintoihin. Muut kuin x86-palvelimet pystyvät suorittamaan toimintoja, joihin alkuperäiseen Intel-teknologiaan rajoittuvat x86-palvelimet eivät kykene. X86-palvelimien ja muiden palvelimien suorituskykyyn liittyviä ominaisuuksia voidaan vertailla vain aivan perustasolla. X86-palvelimia käytetään pääasiassa tavallisten, ei erityisen vaativien tehtävien suorittamiseen, kun taas muut kuin x86-palvelimet on todennäköisesti tarkoitettu monimutkaisempaan tietojenkäsittelyyn.

| (64) | Muut kuin x86-palvelimet käsittävät monenlaisia tuotteita perustason minitietokoneista erittäin monimutkaisiin keskustietokoneisiin, kun taas x86-palvelimien joukkoon kuuluu vain harvoja korkean luokan suorittimia. Jollakin yrityksellä saattaa esimerkiksi olla tietty määrä x86-palvelimia, joita se käyttää tavallisiin rutiiniluonteisiin ja vähemmän vaativiin tietojenkäsittelytehtäviin, ja sama yritys voi investoida muuhun kuin x86-palvelimeen, jolla käsitellään suuria kokonaisuuksia (esimerkiksi kirjanpitoa tai tehdään tietokoneavusteista suunnittelua). Vaikka asiakas voi käyttää kummankintyyppisiä palvelimia, x86-palvelimet ja muut palvelimet suorittavat eri tehtäviä ja toimivat erillään eivätkä ole keskenään vuorovaikutuksessa. Kilpailija huomauttaa, että x86-palvelimissa käytetään tavallisesti alan standardiohjelmistoja eli Microsoft Windows Server -sovelluksia, kun taas muissa palvelimissa voidaan yleensä käyttää ainoastaan valmistajien omia käyttöjärjestelmiä tai Unixia. Valtaosa ohjelmista on kirjoitettu alun perin x86-arkkitehtuurin tarpeisiin, minkä vuoksi ne eivät sovellu muille palvelimille. |
| --- | --- |

(64)

Muut kuin x86-palvelimet käsittävät monenlaisia tuotteita perustason minitietokoneista erittäin monimutkaisiin keskustietokoneisiin, kun taas x86-palvelimien joukkoon kuuluu vain harvoja korkean luokan suorittimia. Jollakin yrityksellä saattaa esimerkiksi olla tietty määrä x86-palvelimia, joita se käyttää tavallisiin rutiiniluonteisiin ja vähemmän vaativiin tietojenkäsittelytehtäviin, ja sama yritys voi investoida muuhun kuin x86-palvelimeen, jolla käsitellään suuria kokonaisuuksia (esimerkiksi kirjanpitoa tai tehdään tietokoneavusteista suunnittelua). Vaikka asiakas voi käyttää kummankintyyppisiä palvelimia, x86-palvelimet ja muut palvelimet suorittavat eri tehtäviä ja toimivat erillään eivätkä ole keskenään vuorovaikutuksessa. Kilpailija huomauttaa, että x86-palvelimissa käytetään tavallisesti alan standardiohjelmistoja eli Microsoft Windows Server -sovelluksia, kun taas muissa palvelimissa voidaan yleensä käyttää ainoastaan valmistajien omia käyttöjärjestelmiä tai Unixia. Valtaosa ohjelmista on kirjoitettu alun perin x86-arkkitehtuurin tarpeisiin, minkä vuoksi ne eivät sovellu muille palvelimille.

| (65) | Kysynnän korvattavuudesta kilpailija on sitä mieltä, että kun otetaan huomioon suorituskykyyn liittyvät erot, x86-palvelimet ja muut palvelimet on asiakkaan profiilin ja palvelimien käytännön sovellusten perusteella tarkoitettu eri markkinoille, mikä käy ilmi myös asiakkaiden ostotottumuksista. Yritykset ostavat yleensä useita x86-palvelimia ja mahdollisesti vain yhden muun palvelimen, jota käytetään pikemminkin vaativampaan tietojenkäsittelyyn kuin jokapäiväisiin toimintoihin. On totta, että eräät yritykset käyttävät ainoastaan x86-palvelimia eivätkä lainkaan muuntyyppisiä palvelimia. Tietokoneiden arkkitehtuuriin liittyvien erojen vuoksi kysynnän korvattavuutta haittaavat merkittävät tekniset esteet, joista aiheutuu myös huomattavia taloudellisia seurauksia, koska siirtyminen x86-palvelimesta muun palvelimen käyttöön ei todennäköisesti suju ongelmitta, vaan edellyttää suurempia tukimenoja ja käyttötaukoa uuden teknologian asentamisen vuoksi. Palvelimen hankintakustannusten lisäksi muun kuin x86-palvelimen käyttöön siirtyminen aiheuttaa myös muita kustannuksia, kuten tukipalveluista ja koulutuksesta aiheutuvat kustannukset, kun tarvitaan lisää erikoisalan tuntemusta. Lisäksi saattaa aiheutua käytännön hankaluuksia, kuten tietojen siirtoon liittyvät rajoitukset, lisenssin hankinta ja laitteiden tai ohjelmistojen yhteensopimattomuus. Se, päätetäänkö hankkia x86-palvelin vai jokin muu palvelin, perustuukin palvelimen käyttötarkoitukseen ja tarvittavaan suorituskykyyn sekä palvelimen yhteensopivuuteen muiden laitteiden ja ohjelmistojen kanssa. Palvelimen hinta on toisarvoinen näkökohta. |
| --- | --- |

(65)

Kysynnän korvattavuudesta kilpailija on sitä mieltä, että kun otetaan huomioon suorituskykyyn liittyvät erot, x86-palvelimet ja muut palvelimet on asiakkaan profiilin ja palvelimien käytännön sovellusten perusteella tarkoitettu eri markkinoille, mikä käy ilmi myös asiakkaiden ostotottumuksista. Yritykset ostavat yleensä useita x86-palvelimia ja mahdollisesti vain yhden muun palvelimen, jota käytetään pikemminkin vaativampaan tietojenkäsittelyyn kuin jokapäiväisiin toimintoihin. On totta, että eräät yritykset käyttävät ainoastaan x86-palvelimia eivätkä lainkaan muuntyyppisiä palvelimia. Tietokoneiden arkkitehtuuriin liittyvien erojen vuoksi kysynnän korvattavuutta haittaavat merkittävät tekniset esteet, joista aiheutuu myös huomattavia taloudellisia seurauksia, koska siirtyminen x86-palvelimesta muun palvelimen käyttöön ei todennäköisesti suju ongelmitta, vaan edellyttää suurempia tukimenoja ja käyttötaukoa uuden teknologian asentamisen vuoksi. Palvelimen hankintakustannusten lisäksi muun kuin x86-palvelimen käyttöön siirtyminen aiheuttaa myös muita kustannuksia, kuten tukipalveluista ja koulutuksesta aiheutuvat kustannukset, kun tarvitaan lisää erikoisalan tuntemusta. Lisäksi saattaa aiheutua käytännön hankaluuksia, kuten tietojen siirtoon liittyvät rajoitukset, lisenssin hankinta ja laitteiden tai ohjelmistojen yhteensopimattomuus. Se, päätetäänkö hankkia x86-palvelin vai jokin muu palvelin, perustuukin palvelimen käyttötarkoitukseen ja tarvittavaan suorituskykyyn sekä palvelimen yhteensopivuuteen muiden laitteiden ja ohjelmistojen kanssa. Palvelimen hinta on toisarvoinen näkökohta.

| (66) | Tarjonnan korvattavuudesta kilpailija toteaa, että tuottajat pitävät x86-palvelimia ja muita palvelimia erillisinä tuotemarkkinoina. Viime vuosina lähes kaikki uudet markkinatoimijat ovat tulleet ainoastaan x86-palvelimien markkinoille. Jos molempien palvelintyyppien tuotanto, markkinointi ja jakelu olisivat keskenään vertailukelpoisia, uudet markkinatoimijat aloittaisivat toiminnan molempien palvelimien toimittajina. X86-palvelimien markkinat ovat tuottajille houkuttelevammat kannattavuutensa vuoksi. Nämä markkinat ovat myös laajemmat ja vähemmän keskittyneet, koska niillä toimii useita x86-palvelimien tuottajia. Rajoittuneen asiakaskunnan vuoksi muiden kuin x86-palvelimien tuottajien on vaikeampi saavuttaa myynnissä volyymi, joka tekisi markkinoilletulosta kustannustehokasta ja kannattavaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Ei juuri ole tekijöitä, jotka kannustaisivat tarjontapuolen siirtymään x86-palvelimista muihin palvelimiin, vaikka uustuotannon alalla ei olekaan teknisiä esteitä. |
| --- | --- |

(66)

Tarjonnan korvattavuudesta kilpailija toteaa, että tuottajat pitävät x86-palvelimia ja muita palvelimia erillisinä tuotemarkkinoina. Viime vuosina lähes kaikki uudet markkinatoimijat ovat tulleet ainoastaan x86-palvelimien markkinoille. Jos molempien palvelintyyppien tuotanto, markkinointi ja jakelu olisivat keskenään vertailukelpoisia, uudet markkinatoimijat aloittaisivat toiminnan molempien palvelimien toimittajina. X86-palvelimien markkinat ovat tuottajille houkuttelevammat kannattavuutensa vuoksi. Nämä markkinat ovat myös laajemmat ja vähemmän keskittyneet, koska niillä toimii useita x86-palvelimien tuottajia. Rajoittuneen asiakaskunnan vuoksi muiden kuin x86-palvelimien tuottajien on vaikeampi saavuttaa myynnissä volyymi, joka tekisi markkinoilletulosta kustannustehokasta ja kannattavaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Ei juuri ole tekijöitä, jotka kannustaisivat tarjontapuolen siirtymään x86-palvelimista muihin palvelimiin, vaikka uustuotannon alalla ei olekaan teknisiä esteitä.

4.3.1.5   Palvelimien merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määrittäminen

| (67) | Kilpailija katsoo, että palvelimien merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät koko maailman tai ainakin ETA-alueen ja Yhdysvallat. Tämä perustuu sekä hintojen korrelaatioon että Yhdysvaltojen ja ETA-alueen väliseen kauppavaihtoon. |
| --- | --- |

(67)

Kilpailija katsoo, että palvelimien merkitykselliset maantieteelliset markkinat käsittävät koko maailman tai ainakin ETA-alueen ja Yhdysvallat. Tämä perustuu sekä hintojen korrelaatioon että Yhdysvaltojen ja ETA-alueen väliseen kauppavaihtoon.

| (68) | Kilpailija huomauttaa myös, ettei ole mitään merkittäviä esteitä palvelimien maailmanlaajuiselle hankinnalle. Tähän liittyen kilpailija katsoo, että palvelimia koskevan kauppavaihdon laajuus Yhdysvaltojen, Aasian ja ETA-alueen välillä osoittaa sen olevan kannattavaa. Kilpailija toteaa, että valtaosa tuottajista toimii maailmanlaajuisesti ja toimittaa tuotteitaan sekä Yhdysvaltoihin että ETA-alueelle, koska palvelimet ovat näillä alueilla täysin yhteensopivia (teknisiä esteitä ei ole, vaan laitteet ovat täysin yhteensopivia) ja niiden myyntihinnat ovat jokseenkin samanlaiset. |
| --- | --- |

(68)

Kilpailija huomauttaa myös, ettei ole mitään merkittäviä esteitä palvelimien maailmanlaajuiselle hankinnalle. Tähän liittyen kilpailija katsoo, että palvelimia koskevan kauppavaihdon laajuus Yhdysvaltojen, Aasian ja ETA-alueen välillä osoittaa sen olevan kannattavaa. Kilpailija toteaa, että valtaosa tuottajista toimii maailmanlaajuisesti ja toimittaa tuotteitaan sekä Yhdysvaltoihin että ETA-alueelle, koska palvelimet ovat näillä alueilla täysin yhteensopivia (teknisiä esteitä ei ole, vaan laitteet ovat täysin yhteensopivia) ja niiden myyntihinnat ovat jokseenkin samanlaiset.

4.3.2   Kriteerit perusteellisen arvioinnin suorittamiselle

| (69) | Perusteellisen arvioinnin suorittamista koskevien kriteerien osalta kilpailija toteaa olevansa sitä mieltä, että tuki vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla ja vaikuttaa kauppaan haitallisesti. Kilpailijan mukaan tuki tuo etua yritykselle, jolla on jo vahva markkina-asema. Kilpailija huomauttaa erityisesti, että tuki lisää tuotantokapasiteettia taantuvilla markkinoilla ja vahvistaa Dellin markkina-asemaa, vaikka sen osuus tarjonnasta on jo yli 25 prosenttia. Kilpailija katsoo, että tuki vain ylläpitää tuotantoa taantuvilla markkinoilla, ja sen voidaan olettaa edistävän tuotannon sijoittamista ja julkisten ja yksityisten varojen kohdentamista koskevien epärationaalisten ja epätaloudellisten päätösten tekemistä, mikä vääristää kannustimia ja kilpailua markkinoilla merkittävästi. Kilpailijan mukaan tuella ei ole lainkaan kannustavaa vaikutusta, koska kilpailijan tietojen mukaan Dell olisi joka tapauksessa toteuttanut investointeja Puolassa. Kilpailijan mukaan tämä osoittaa, että tapauskohtaisen tuen myöntäminen on täysin epäasianmukaista ja tarpeetonta. Kilpailija katsoo myös, että tuki on suhteetonta, koska kilpailijat eivät voi saada vastaavaa tukea. Lopuksi kilpailija huomauttaa, että tuen myönteiset vaikutukset ovat rajallisia ja mitä suurimmassa määrin kyseenalaisia eivätkä kumoa sen kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(69)

Perusteellisen arvioinnin suorittamista koskevien kriteerien osalta kilpailija toteaa olevansa sitä mieltä, että tuki vääristää kilpailua yhteismarkkinoilla ja vaikuttaa kauppaan haitallisesti. Kilpailijan mukaan tuki tuo etua yritykselle, jolla on jo vahva markkina-asema. Kilpailija huomauttaa erityisesti, että tuki lisää tuotantokapasiteettia taantuvilla markkinoilla ja vahvistaa Dellin markkina-asemaa, vaikka sen osuus tarjonnasta on jo yli 25 prosenttia. Kilpailija katsoo, että tuki vain ylläpitää tuotantoa taantuvilla markkinoilla, ja sen voidaan olettaa edistävän tuotannon sijoittamista ja julkisten ja yksityisten varojen kohdentamista koskevien epärationaalisten ja epätaloudellisten päätösten tekemistä, mikä vääristää kannustimia ja kilpailua markkinoilla merkittävästi. Kilpailijan mukaan tuella ei ole lainkaan kannustavaa vaikutusta, koska kilpailijan tietojen mukaan Dell olisi joka tapauksessa toteuttanut investointeja Puolassa. Kilpailijan mukaan tämä osoittaa, että tapauskohtaisen tuen myöntäminen on täysin epäasianmukaista ja tarpeetonta. Kilpailija katsoo myös, että tuki on suhteetonta, koska kilpailijat eivät voi saada vastaavaa tukea. Lopuksi kilpailija huomauttaa, että tuen myönteiset vaikutukset ovat rajallisia ja mitä suurimmassa määrin kyseenalaisia eivätkä kumoa sen kielteisiä vaikutuksia.

| (70) | Perusteellisen arvioinnin suorittamista koskevia kilpailijan huomautuksia käsitellään yksityiskohtaisemmin tämän päätöksen 6.7 jakson asiaa koskevissa kohdissa. |
| --- | --- |

(70)

Perusteellisen arvioinnin suorittamista koskevia kilpailijan huomautuksia käsitellään yksityiskohtaisemmin tämän päätöksen 6.7 jakson asiaa koskevissa kohdissa.

5.   PUOLAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

5.1   Menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä koskevat huomautukset

5.1.1   Yleiset huomautukset

| (71) | Puolan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja Dellin vuonna 2006 tekemästä päätöksestä rakentaa uusi tuotantolaitos, jonka avulla tuotantokapasiteettia voidaan lisätä vastaamaan ennustettua kysyntää. Lisäksi ne ovat toimittaneet tietoja Łódźin voivodikunnassa toteutettavien Dellin investointien toteuttamisaikataulusta, Dellin ja Puolan hallituksen välisestä sopimuksesta ja suunniteltua tukea koskevasta ilmoituksesta. Puolan viranomaiset ovat täsmentäneet tietoja vuonna 2008 suoritetusta Dellin tuotantokapasiteetin tarkistuksesta ja yrityksen päätöksestä supistaa keskeisiä toimintoja tai lakkauttaa ne kokonaan Limerickissä, Irlannissa, sijaitsevassa tuotantolaitoksessa. |
| --- | --- |

(71)

Puolan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja Dellin vuonna 2006 tekemästä päätöksestä rakentaa uusi tuotantolaitos, jonka avulla tuotantokapasiteettia voidaan lisätä vastaamaan ennustettua kysyntää. Lisäksi ne ovat toimittaneet tietoja Łódźin voivodikunnassa toteutettavien Dellin investointien toteuttamisaikataulusta, Dellin ja Puolan hallituksen välisestä sopimuksesta ja suunniteltua tukea koskevasta ilmoituksesta. Puolan viranomaiset ovat täsmentäneet tietoja vuonna 2008 suoritetusta Dellin tuotantokapasiteetin tarkistuksesta ja yrityksen päätöksestä supistaa keskeisiä toimintoja tai lakkauttaa ne kokonaan Limerickissä, Irlannissa, sijaitsevassa tuotantolaitoksessa.

| (72) | Puolan viranomaiset ovat toimittaneet korjauksia eräisiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittuihin tietoihin. |
| --- | --- |

(72)

Puolan viranomaiset ovat toimittaneet korjauksia eräisiin menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainittuihin tietoihin.

| (73) | Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle 15 päivänä marraskuuta 2007 tehdyn sopimuksen muuttamisesta sopimukseen lisätyllä liitteellä. Muutokset koskevat alkuinvestointiin liittyvän, tonttimaan ostoon tarkoitetun tukimäärän korotusta ja vuoden 2007 tukierään tehtävää vastaavaa muutosta, vaatimuksia, joiden perusteella tukieriä vastaavat varat voidaan tallentaa sulkutilille siihen asti, että komissio hyväksyy tuen, sekä kyseisten tukierien määrittelyä voimassa olevia tukiohjelmia täydentäväksi tueksi. |
| --- | --- |

(73)

Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle 15 päivänä marraskuuta 2007 tehdyn sopimuksen muuttamisesta sopimukseen lisätyllä liitteellä. Muutokset koskevat alkuinvestointiin liittyvän, tonttimaan ostoon tarkoitetun tukimäärän korotusta ja vuoden 2007 tukierään tehtävää vastaavaa muutosta, vaatimuksia, joiden perusteella tukieriä vastaavat varat voidaan tallentaa sulkutilille siihen asti, että komissio hyväksyy tuen, sekä kyseisten tukierien määrittelyä voimassa olevia tukiohjelmia täydentäväksi tueksi.

5.1.2   Markkinoiden määrittelyyn liittyvät kysymykset

5.1.2.1   Pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen merkitykselliset tuotemarkkinat

| (74) | Puolan viranomaisten mukaan merkityksellisiksi markkinoiksi on katsottava henkilökohtaisten tietokoneiden markkinat kokonaisuutena; niitä ei siis pidä jakaa erillisiin pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen markkinoihin. |
| --- | --- |

(74)

Puolan viranomaisten mukaan merkityksellisiksi markkinoiksi on katsottava henkilökohtaisten tietokoneiden markkinat kokonaisuutena; niitä ei siis pidä jakaa erillisiin pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen markkinoihin.

| (75) | Niiden tietojen mukaan, jotka Puolan viranomaiset toimittivat ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemistä, muistikirjamikrojen myynnin suhteellisesti suurempi kasvu johtuu siitä, että molempien tuotteiden ominaisuudet ja toiminta ovat verrattavissa toisiinsa ja että niiden välinen hintaero on kaventunut. Puolan viranomaisten mukaan Dell Polska pystyy periaatteessa valmistamaan samalla tuotantolinjalla sekä pöytätietokoneita että muistikirjamikroja ja voi näin ollen nopeasti siirtyä yhden tuotteen tuotannosta toiseen. Koska molemmilla tuotemarkkinoilla on runsaasti tuottajia, Puolan viranomaiset katsovat, ettei kummankaan tuotteen osalta ole olemassa merkittäviä esteitä, jotka haittaisivat markkinoilletuloa (tarjonnan korvattavuus). |
| --- | --- |

(75)

Niiden tietojen mukaan, jotka Puolan viranomaiset toimittivat ennen menettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemistä, muistikirjamikrojen myynnin suhteellisesti suurempi kasvu johtuu siitä, että molempien tuotteiden ominaisuudet ja toiminta ovat verrattavissa toisiinsa ja että niiden välinen hintaero on kaventunut. Puolan viranomaisten mukaan Dell Polska pystyy periaatteessa valmistamaan samalla tuotantolinjalla sekä pöytätietokoneita että muistikirjamikroja ja voi näin ollen nopeasti siirtyä yhden tuotteen tuotannosta toiseen. Koska molemmilla tuotemarkkinoilla on runsaasti tuottajia, Puolan viranomaiset katsovat, ettei kummankaan tuotteen osalta ole olemassa merkittäviä esteitä, jotka haittaisivat markkinoilletuloa (tarjonnan korvattavuus).

| (76) | Puolan viranomaiset huomauttavat 18 päivänä helmikuuta 2009 toimittamissaan tiedoissa, että Dell Polska pystyy valmistamaan samalla tuotantolinjalla sekä pöytätietokoneita että muistikirjamikroja toteuttamalla vain vähäisiä mukautuksia, joista ei aiheudu merkittäviä kustannuksia eikä tuottavuuden vähenemistä. Puolan viranomaiset katsovat, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan perusteella tarjonnan korvattavuus on riittävä, jotta molempien tuotteiden voidaan katsoa kuuluvan samoille markkinoille. |
| --- | --- |

(76)

Puolan viranomaiset huomauttavat 18 päivänä helmikuuta 2009 toimittamissaan tiedoissa, että Dell Polska pystyy valmistamaan samalla tuotantolinjalla sekä pöytätietokoneita että muistikirjamikroja toteuttamalla vain vähäisiä mukautuksia, joista ei aiheudu merkittäviä kustannuksia eikä tuottavuuden vähenemistä. Puolan viranomaiset katsovat, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan perusteella tarjonnan korvattavuus on riittävä, jotta molempien tuotteiden voidaan katsoa kuuluvan samoille markkinoille.

5.1.2.2   Hankkeella luotu tuotantokapasiteetti

| (77) | Puolan viranomaiset toteavat, että kun otetaan huomioon suunniteltu tuotantokapasiteetin vähentäminen Irlannissa ja tuotantokapasiteetin lisäys Puolassa, pöytätietokoneiden tuotantokapasiteetin yhteenlaskettu lisäys ETA-alueella vuonna 2006 on alle 5 prosenttia markkinoista. |
| --- | --- |

(77)

Puolan viranomaiset toteavat, että kun otetaan huomioon suunniteltu tuotantokapasiteetin vähentäminen Irlannissa ja tuotantokapasiteetin lisäys Puolassa, pöytätietokoneiden tuotantokapasiteetin yhteenlaskettu lisäys ETA-alueella vuonna 2006 on alle 5 prosenttia markkinoista.

| (78) | Puolan viranomaiset katsovat, että on asianmukaista ottaa huomioon kokonaisvaikutus, jonka hankkeella luotu tuotantokapasiteetin lisäys aiheuttaa Dell-konsernille ETA-alueella kokonaisuutena, eikä ainoastaan Dellin tuotantokapasiteetin lisäystä Puolassa. |
| --- | --- |

(78)

Puolan viranomaiset katsovat, että on asianmukaista ottaa huomioon kokonaisvaikutus, jonka hankkeella luotu tuotantokapasiteetin lisäys aiheuttaa Dell-konsernille ETA-alueella kokonaisuutena, eikä ainoastaan Dellin tuotantokapasiteetin lisäystä Puolassa.

| (79) | Puolan viranomaiset katsovat, että lisäksi on otettava huomioon tuotantokapasiteetin väheneminen Irlannissa. Puolan viranomaisten mukaan hankkeen toteuttamisen tuloksena syntyvän tuotantokapasiteetin taloudellisten vaikutusten arvioimisessa on järkeä vain jos otetaan huomioon tuotantokapasiteetin väheneminen samoilla maantieteellisillä markkinoilla (etenkin kun Limerickin tuotantotoiminta on tarkoitus lopettaa, mikä ei ollut suunnitteilla silloin kun Łódźin hanke käynnistettiin). Puolan viranomaisten mukaan kyseiset vaikutukset on mahdollista määritellä vain tarkastelemalla Dell-konsernia kokonaisuutena (koska myös markkinaosuutta tarkastellaan konsernin tasolla). Jos hankkeen yhteydessä ei arviointiajankohtana ylitetä 5 prosentin raja-arvoa (jolloin ei myöskään synny vääristäviä vaikutuksia) muualla ETA-alueella tapahtuvan tuotantokapasiteetin vähenemisen vuoksi, tämä on otettava arvioinnissa huomioon. Puolan viranomaiset viittaavat aiempaan valtiontukipäätökseen, jonka yhteydessä komissio arvioi sellaisen yrityksen tuotantokapasiteettia, joka siirsi tuotantolaitoksen jäsenvaltiosta toiseen (27). Puolan viranomaisten mukaan komissio katsoi kyseisessä asiassa, että hanke ei johda tuotantokapasiteetin lisääntymiseen, ja päätteli, että tuotantokapasiteetin mahdollisen lisäyksen arvioimiseksi on tarkasteltava tuensaajaa konsernitasolla (28). |
| --- | --- |

(79)

Puolan viranomaiset katsovat, että lisäksi on otettava huomioon tuotantokapasiteetin väheneminen Irlannissa. Puolan viranomaisten mukaan hankkeen toteuttamisen tuloksena syntyvän tuotantokapasiteetin taloudellisten vaikutusten arvioimisessa on järkeä vain jos otetaan huomioon tuotantokapasiteetin väheneminen samoilla maantieteellisillä markkinoilla (etenkin kun Limerickin tuotantotoiminta on tarkoitus lopettaa, mikä ei ollut suunnitteilla silloin kun Łódźin hanke käynnistettiin). Puolan viranomaisten mukaan kyseiset vaikutukset on mahdollista määritellä vain tarkastelemalla Dell-konsernia kokonaisuutena (koska myös markkinaosuutta tarkastellaan konsernin tasolla). Jos hankkeen yhteydessä ei arviointiajankohtana ylitetä 5 prosentin raja-arvoa (jolloin ei myöskään synny vääristäviä vaikutuksia) muualla ETA-alueella tapahtuvan tuotantokapasiteetin vähenemisen vuoksi, tämä on otettava arvioinnissa huomioon. Puolan viranomaiset viittaavat aiempaan valtiontukipäätökseen, jonka yhteydessä komissio arvioi sellaisen yrityksen tuotantokapasiteettia, joka siirsi tuotantolaitoksen jäsenvaltiosta toiseen (27). Puolan viranomaisten mukaan komissio katsoi kyseisessä asiassa, että hanke ei johda tuotantokapasiteetin lisääntymiseen, ja päätteli, että tuotantokapasiteetin mahdollisen lisäyksen arvioimiseksi on tarkasteltava tuensaajaa konsernitasolla (28).

| (80) | Puolan viranomaiset vakuuttavat myös, että pöytätietokoneiden tuotantokapasiteetin lisäys ei ylitä 5 prosenttia. Puolan viranomaisten mukaan tällainen lisäys toteutuisi ainoastaan siinä tapauksessa, että hankkeella luotu tuotantokapasiteetti käytettäisiin kokonaan pöytätietokoneiden tuotantoon eikä lainkaan muistikirjamikrojen tuotantoon. Teoreettista tuotantokapasiteettia ei myöskään pidä käyttää ainoana mittana. Jos tuotantolaitosten ennustettua käyttöä arvioidaan realistisesti, todellinen yhteenlaskettu tuotantokapasiteetti on Limerickin ja Łódźin tehtailla valmistettujen pöytätietokoneiden osalta noin puolet tällaisten tietokoneiden teoreettisesta enimmäistuotantokapasiteetista. Puolan viranomaiset katsovat, että Łódźin tehtaan teknisen kapasiteetin vähentäminen ei missään tapauksessa vaikuttaisi tuotantokapasiteetin lisäystä koskevan testin tuloksiin pöytätietokoneiden osalta. Sen sijaan se vaikuttaisi muistikirjamikrojen tuotantokapasiteettiin (niiden kasvuprosentti on suurempi kuin BKT:n kasvu ETA-alueella) ja veisi samalla investointihankkeelta edellytykset saavuttaa tavoitteensa. |
| --- | --- |

(80)

Puolan viranomaiset vakuuttavat myös, että pöytätietokoneiden tuotantokapasiteetin lisäys ei ylitä 5 prosenttia. Puolan viranomaisten mukaan tällainen lisäys toteutuisi ainoastaan siinä tapauksessa, että hankkeella luotu tuotantokapasiteetti käytettäisiin kokonaan pöytätietokoneiden tuotantoon eikä lainkaan muistikirjamikrojen tuotantoon. Teoreettista tuotantokapasiteettia ei myöskään pidä käyttää ainoana mittana. Jos tuotantolaitosten ennustettua käyttöä arvioidaan realistisesti, todellinen yhteenlaskettu tuotantokapasiteetti on Limerickin ja Łódźin tehtailla valmistettujen pöytätietokoneiden osalta noin puolet tällaisten tietokoneiden teoreettisesta enimmäistuotantokapasiteetista. Puolan viranomaiset katsovat, että Łódźin tehtaan teknisen kapasiteetin vähentäminen ei missään tapauksessa vaikuttaisi tuotantokapasiteetin lisäystä koskevan testin tuloksiin pöytätietokoneiden osalta. Sen sijaan se vaikuttaisi muistikirjamikrojen tuotantokapasiteettiin (niiden kasvuprosentti on suurempi kuin BKT:n kasvu ETA-alueella) ja veisi samalla investointihankkeelta edellytykset saavuttaa tavoitteensa.

5.1.2.3   Kasvun laskeminen määrällisten tietojen perusteella

| (81) | Puolan viranomaiset katsovat, että huipputekniikkaa edustavilla aloilla tuotetietoihin perustuva kasvu on laskettava pikemminkin määrällisten kuin myynnin arvoa koskevien tietojen perusteella. Niiden mukaan hintoja alennetaan näillä aloilla usein kovan kilpailun ja tekniikan nopean kehityksen vuoksi, minkä johdosta hinnanalennukset ovat merkki markkinoiden voimasta. Puolan viranomaiset perustelevat näkemystään viittaamalla valtiontukiasioissa Qimonda ja Infineon tehtyihin päätöksiin (29), joissa komissio perusti arvionsa määrällisiin tietoihin. |
| --- | --- |

(81)

Puolan viranomaiset katsovat, että huipputekniikkaa edustavilla aloilla tuotetietoihin perustuva kasvu on laskettava pikemminkin määrällisten kuin myynnin arvoa koskevien tietojen perusteella. Niiden mukaan hintoja alennetaan näillä aloilla usein kovan kilpailun ja tekniikan nopean kehityksen vuoksi, minkä johdosta hinnanalennukset ovat merkki markkinoiden voimasta. Puolan viranomaiset perustelevat näkemystään viittaamalla valtiontukiasioissa Qimonda ja Infineon tehtyihin päätöksiin (29), joissa komissio perusti arvionsa määrällisiin tietoihin.

5.1.2.4   Palvelimien merkityksellisten tuotemarkkinoiden määrittäminen

| (82) | Puolan viranomaisten mukaan palvelinmarkkinat olisi parasta jakaa segmentteihin tuotetyypin ja hintaluokan perusteella. Tarjontapuolella on nähtävissä, että huokeiden palvelimien valmistajien ei ole helppo päästä teknisesti vaativille korkealuokkaisten palvelimien markkinoille. Valtaosa tuottajista keskittyy peruspalvelimien tuotantoon, koska huipputekniikkaa soveltavien palvelimien kysyntä on vähäistä, minkä vuoksi mittakaavaetuja ei voida soveltaa markkinoiden kahdella muulla (korkeammalla) segmentillä. Asiakkaan kannalta katsoen suurina erinä valmistettavat palvelimet vastaavat eri käyttötarpeisiin paremmin kuin korkealuokkaiset palvelimet, ja niitä käytetään eri sovelluksissa. Jos asiakkaat tarvitsevat perustoimintoihin kykeneviä palvelimia, he eivät osta palvelimia, jotka ovat suorituskykyisempiä, mutta kalliimpia. |
| --- | --- |

(82)

Puolan viranomaisten mukaan palvelinmarkkinat olisi parasta jakaa segmentteihin tuotetyypin ja hintaluokan perusteella. Tarjontapuolella on nähtävissä, että huokeiden palvelimien valmistajien ei ole helppo päästä teknisesti vaativille korkealuokkaisten palvelimien markkinoille. Valtaosa tuottajista keskittyy peruspalvelimien tuotantoon, koska huipputekniikkaa soveltavien palvelimien kysyntä on vähäistä, minkä vuoksi mittakaavaetuja ei voida soveltaa markkinoiden kahdella muulla (korkeammalla) segmentillä. Asiakkaan kannalta katsoen suurina erinä valmistettavat palvelimet vastaavat eri käyttötarpeisiin paremmin kuin korkealuokkaiset palvelimet, ja niitä käytetään eri sovelluksissa. Jos asiakkaat tarvitsevat perustoimintoihin kykeneviä palvelimia, he eivät osta palvelimia, jotka ovat suorituskykyisempiä, mutta kalliimpia.

| (83) | Puolan viranomaiset katsovat, että siirtyminen x86-palvelimesta muun palvelimen käyttöön edellyttää suurempia tukimenoja ja lisäkustannuksia, jotka johtuvat uuden teknologian asentamisen vuoksi aiheutuvasta käyttötauosta. Siirtyminen perusteknologiasta edistyneempään edellyttää mukautuksia ja aiheuttaa lisäkustannuksia. Tämä ei koske ainoastaan siirtymistä x86-palvelimesta muuhun palvelimeen, vaan yleensä siirtymistä peruspalvelimesta edistyneempään palvelimeen. |
| --- | --- |

(83)

Puolan viranomaiset katsovat, että siirtyminen x86-palvelimesta muun palvelimen käyttöön edellyttää suurempia tukimenoja ja lisäkustannuksia, jotka johtuvat uuden teknologian asentamisen vuoksi aiheutuvasta käyttötauosta. Siirtyminen perusteknologiasta edistyneempään edellyttää mukautuksia ja aiheuttaa lisäkustannuksia. Tämä ei koske ainoastaan siirtymistä x86-palvelimesta muuhun palvelimeen, vaan yleensä siirtymistä peruspalvelimesta edistyneempään palvelimeen.

| (84) | Tarjonnan korvattavuuden osalta Puolan viranomaiset katsovat, että x86-palvelimien ja muiden palvelimien ei voida katsoa muodostavan erillisiä markkinoita muiden kuin x86-palvelimien kohdemarkkinoiden rajoittuneisuuden perusteella. Tavanomaista vaativampiin toimintoihin pystyvien suorituskykyisempien palvelimien asiakaskunta on rajoitettu. Korkeampiluokkaiset palvelimet edellyttävät tarjontapuolella huomattavia investointeja eikä niihin liity mittakaavaetuja, minkä vuoksi ne ovat paljon kalliimpia. Sen sijaan on olemassa laaja asiakaskunta, joka haluaa palvelimelta alan perustoimintoja riippumatta siitä, perustuvatko ne x86-arkkitehtuuriin vai johonkin muuhun tekniseen ratkaisuun. |
| --- | --- |

(84)

Tarjonnan korvattavuuden osalta Puolan viranomaiset katsovat, että x86-palvelimien ja muiden palvelimien ei voida katsoa muodostavan erillisiä markkinoita muiden kuin x86-palvelimien kohdemarkkinoiden rajoittuneisuuden perusteella. Tavanomaista vaativampiin toimintoihin pystyvien suorituskykyisempien palvelimien asiakaskunta on rajoitettu. Korkeampiluokkaiset palvelimet edellyttävät tarjontapuolella huomattavia investointeja eikä niihin liity mittakaavaetuja, minkä vuoksi ne ovat paljon kalliimpia. Sen sijaan on olemassa laaja asiakaskunta, joka haluaa palvelimelta alan perustoimintoja riippumatta siitä, perustuvatko ne x86-arkkitehtuuriin vai johonkin muuhun tekniseen ratkaisuun.

| (85) | Puolan viranomaisten mukaan markkinointi- ja jakelukanavat määritellään pikemminkin palvelimien suoritus- ja prosessointikyvyn eikä niinkään niiden käyttöjärjestelmän tai käskykanta-arkkitehtuurin perusteella. Vaikka Dell pystyisi teknisesti tuottamaan korkeampiluokkaisia x86-palvelimia, se ei toistaiseksi ole ryhtynyt toimijaksi korkealuokkaisten palvelimien markkinoilla näiden markkinoiden erityispiirteiden vuoksi ja siksi, että sillä ei ole kyseisillä markkinoilla omaa asiakaskuntaa eikä jakelukanavia. |
| --- | --- |

(85)

Puolan viranomaisten mukaan markkinointi- ja jakelukanavat määritellään pikemminkin palvelimien suoritus- ja prosessointikyvyn eikä niinkään niiden käyttöjärjestelmän tai käskykanta-arkkitehtuurin perusteella. Vaikka Dell pystyisi teknisesti tuottamaan korkeampiluokkaisia x86-palvelimia, se ei toistaiseksi ole ryhtynyt toimijaksi korkealuokkaisten palvelimien markkinoilla näiden markkinoiden erityispiirteiden vuoksi ja siksi, että sillä ei ole kyseisillä markkinoilla omaa asiakaskuntaa eikä jakelukanavia.

5.1.2.5   Palvelimien merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määrittäminen

| (86) | Puolan viranomaisten mukaan palvelimien merkitykselliset maantieteelliset markkinat on määriteltävä EMEA-alueen tai pelkästään ETA-alueen laajuisiksi. Niiden mielestä on syytä ottaa huomioon muitakin näkökohtia kuin palvelimien yhteensopivuus. Kustannukset ja toimitusaika ovat keskeisiä tekijöitä, jotka vaikuttavat voittomarginaaliin merkittävästi. Koska hinnat alenevat kilpailun ja tekniikan kehittymisen vuoksi ja kuljetuskustannukset ovat huomattavat, lyhyet myyntikanavat ovat keskeinen tekijä. |
| --- | --- |

(86)

Puolan viranomaisten mukaan palvelimien merkitykselliset maantieteelliset markkinat on määriteltävä EMEA-alueen tai pelkästään ETA-alueen laajuisiksi. Niiden mielestä on syytä ottaa huomioon muitakin näkökohtia kuin palvelimien yhteensopivuus. Kustannukset ja toimitusaika ovat keskeisiä tekijöitä, jotka vaikuttavat voittomarginaaliin merkittävästi. Koska hinnat alenevat kilpailun ja tekniikan kehittymisen vuoksi ja kuljetuskustannukset ovat huomattavat, lyhyet myyntikanavat ovat keskeinen tekijä.

5.1.3   Perusteelliseen arviointiin liittyvät kysymykset

| (87) | Perusteellisen arvioinnin suorittamista varten Puolan viranomaiset ovat esittäneet tukea koskevan täydellisen taloudellisen analyysin. Se perustuu tutkimukseen, jossa konsulttiyritys LECG Consulting on Dell Polskan toimeksiannosta analysoinut tuen vaikutuksia niiden vaatimusten pohjalta, jotka komissio on määritellyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

(87)

Perusteellisen arvioinnin suorittamista varten Puolan viranomaiset ovat esittäneet tukea koskevan täydellisen taloudellisen analyysin. Se perustuu tutkimukseen, jossa konsulttiyritys LECG Consulting on Dell Polskan toimeksiannosta analysoinut tuen vaikutuksia niiden vaatimusten pohjalta, jotka komissio on määritellyt menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä.

| (88) | Perusteellisen arvioinnin suorittamista koskevia Puolan viranomaisten huomautuksia käsitellään yksityiskohtaisemmin tämän päätöksen 6.7 jakson asiaa koskevissa kohdissa. |
| --- | --- |

(88)

Perusteellisen arvioinnin suorittamista koskevia Puolan viranomaisten huomautuksia käsitellään yksityiskohtaisemmin tämän päätöksen 6.7 jakson asiaa koskevissa kohdissa.

5.2   Asianomaisten osapuolten huomautuksia koskevat huomautukset

5.2.1   Kathy Sinnottin huomautukset

| (89) | Puolan viranomaiset huomauttavat, että Kathy Sinnott pitää sääntöjenvastaisena tukea, jonka Puola on myöntänyt, ”jotta Dell voisi siirtyä Irlannista Łódźiin”. |
| --- | --- |

(89)

Puolan viranomaiset huomauttavat, että Kathy Sinnott pitää sääntöjenvastaisena tukea, jonka Puola on myöntänyt, ”jotta Dell voisi siirtyä Irlannista Łódźiin”.

| (90) | Puolan viranomaiset viittaavat 18 päivänä helmikuuta 2009 toimittamiinsa tietoihin, joiden mukaan Dellille myönnetty tuki ei missään nimessä ole tarkoitettu tukemaan yrityksen siirtymistä Irlannista Łódźiin. Puolan viranomaiset huomauttavat, että Dellin alkuperäisen suunnitelman mukaan kummankin tuotantolaitoksen oli tarkoitus toimia samanaikaisesti, ja näin onkin tosiasiallisesti tapahtunut jonkin aikaa. Puolan viranomaiset huomauttavat, että päätös tehtaan rakentamisesta Łódźiin tehtiin vuoden 2006 kesällä (yhteisymmärryspöytäkirja Puolan hallituksen kanssa on allekirjoitettu 19 päivänä syyskuuta 2006). Puolan viranomaisten mukaan päätös tuotantotoiminnan lopettamisesta Limerickin tehtaalla tehtiin vuoden 2008 lopulla laaditun sisäisen ennusteen perusteella. Päätökseen vaikutti merkittävästi talouskriisin aiheuttama markkinaolosuhteiden heikkeneminen. Puolan viranomaiset toteavat, että päätökset investointihankkeen toteuttamisesta Łódźissa ja tuotantotoiminnan lopettamisesta Limerickissä eivät liity toisiinsa. Puolan viranomaiset korostavat, että silloin kun Puolan hallitus päätti myöntää tukea Dell Polskalle, ei vielä ollut puhetta tuotantotoiminnan lopettamisesta Limerickissä. |
| --- | --- |

(90)

Puolan viranomaiset viittaavat 18 päivänä helmikuuta 2009 toimittamiinsa tietoihin, joiden mukaan Dellille myönnetty tuki ei missään nimessä ole tarkoitettu tukemaan yrityksen siirtymistä Irlannista Łódźiin. Puolan viranomaiset huomauttavat, että Dellin alkuperäisen suunnitelman mukaan kummankin tuotantolaitoksen oli tarkoitus toimia samanaikaisesti, ja näin onkin tosiasiallisesti tapahtunut jonkin aikaa. Puolan viranomaiset huomauttavat, että päätös tehtaan rakentamisesta Łódźiin tehtiin vuoden 2006 kesällä (yhteisymmärryspöytäkirja Puolan hallituksen kanssa on allekirjoitettu 19 päivänä syyskuuta 2006). Puolan viranomaisten mukaan päätös tuotantotoiminnan lopettamisesta Limerickin tehtaalla tehtiin vuoden 2008 lopulla laaditun sisäisen ennusteen perusteella. Päätökseen vaikutti merkittävästi talouskriisin aiheuttama markkinaolosuhteiden heikkeneminen. Puolan viranomaiset toteavat, että päätökset investointihankkeen toteuttamisesta Łódźissa ja tuotantotoiminnan lopettamisesta Limerickissä eivät liity toisiinsa. Puolan viranomaiset korostavat, että silloin kun Puolan hallitus päätti myöntää tukea Dell Polskalle, ei vielä ollut puhetta tuotantotoiminnan lopettamisesta Limerickissä.

| (91) | Puolan viranomaiset viittaavat 18 päivänä helmikuuta 2009 toimittamiinsa tietoihin, joiden mukaan Dell aikoo säilyttää merkittävän osan Limerickin toiminnoista. Puolan viranomaiset huomauttavat, että Kathy Sinnottin huomautuksia lukuun ottamatta Irlannin viranomaiset tai Irlannissa toimivat osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia tarkasteltavana olevasta asiasta. |
| --- | --- |

(91)

Puolan viranomaiset viittaavat 18 päivänä helmikuuta 2009 toimittamiinsa tietoihin, joiden mukaan Dell aikoo säilyttää merkittävän osan Limerickin toiminnoista. Puolan viranomaiset huomauttavat, että Kathy Sinnottin huomautuksia lukuun ottamatta Irlannin viranomaiset tai Irlannissa toimivat osapuolet eivät ole esittäneet huomautuksia tarkasteltavana olevasta asiasta.

5.2.2   HP:n huomautukset

| (92) | Puolan viranomaiset ovat HP:n kanssa samaa mieltä henkilökohtaisten tietokoneiden tuotemarkkinoiden sekä henkilökohtaisten tietokoneiden ja palvelimien maantieteellisten markkinoiden määrittelystä. |
| --- | --- |

(92)

Puolan viranomaiset ovat HP:n kanssa samaa mieltä henkilökohtaisten tietokoneiden tuotemarkkinoiden sekä henkilökohtaisten tietokoneiden ja palvelimien maantieteellisten markkinoiden määrittelystä.

| (93) | Puolan viranomaisten mukaan HP:n huomautukset tukevat käsitystä, jonka mukaan henkilökohtaisten tietokoneiden markkinat on määriteltävä yhdeksi kokonaisuudeksi. |
| --- | --- |

(93)

Puolan viranomaisten mukaan HP:n huomautukset tukevat käsitystä, jonka mukaan henkilökohtaisten tietokoneiden markkinat on määriteltävä yhdeksi kokonaisuudeksi.

| (94) | Puolan viranomaisten mukaan HP toteaa huomautuksissaan, että kyseiset markkinat on määriteltävä ETA-alueen tai EMEA-alueen laajuisiksi. Puolan viranomaiset katsovat, että palvelimien merkitykselliset maantieteelliset markkinat eivät ulotu EMEA-alueen ulkopuolelle kuljetuskustannuksiin ja toimitusaikaan liittyvien rajoitusten vuoksi, koska nämä tekijät muodostavat merkittävän esteen henkilökohtaisten tietokoneiden ja palvelimien maailmanlaajuiselle kaupalle. |
| --- | --- |

(94)

Puolan viranomaisten mukaan HP toteaa huomautuksissaan, että kyseiset markkinat on määriteltävä ETA-alueen tai EMEA-alueen laajuisiksi. Puolan viranomaiset katsovat, että palvelimien merkitykselliset maantieteelliset markkinat eivät ulotu EMEA-alueen ulkopuolelle kuljetuskustannuksiin ja toimitusaikaan liittyvien rajoitusten vuoksi, koska nämä tekijät muodostavat merkittävän esteen henkilökohtaisten tietokoneiden ja palvelimien maailmanlaajuiselle kaupalle.

| (95) | Puolan viranomaiset suhtautuvat varauksellisesti HP:n huomautuksiin, jotka koskevat palvelimien tuotemarkkinoiden määrittelyä. Puolan viranomaiset myöntävät, että vaikka kyseiset markkinat vähitellen yhdentyvätkin HP:n kuvaamien muutosten myötä, niiden mielestä on edelleen olemassa huomattavia eroja huokeiden ja korkealuokkaisten palvelimien välillä sekä kysyntä- että tarjontapuolella. Puolan viranomaiset toteavat, että huokeita palvelimia käytetään lähinnä perustoimintojen suorittamiseen ja edistyneempiä palvelimia vaativampiin tehtäviin. Tarjontapuolella on nähtävissä, että huokeiden palvelimien valmistajien ei ole helppo päästä korkealuokkaisten palvelimien markkinoille. Puolan viranomaiset katsovat, että vaikka (kuten HP huomauttaa) onkin olemassa merkkejä siitä, että uusia toimijoita tulee palvelinmarkkinoille, jotka eivät näyttäisi rajoittuvan vain tiettyyn hintaluokkaan, valtaosa tuottajista keskittyy huokeiden palvelimien markkinasegmenttiin, koska edistyneempien palvelimien kysyntä on vähäistä. Puolan viranomaiset toteavat, että asiakkaan kannalta huokeat palvelimet vastaavat erilaisiin tarpeisiin laajemmin kuin korkealuokkaiset palvelimet, ja niitä voidaan käyttää useisiin tarkoituksiin (esim. jos asiakkaat tarvitsevat vain perustoimintoja, he eivät osta suorituskykyisempiä ja sen vuoksi kalliimpia palvelimia). |
| --- | --- |

(95)

Puolan viranomaiset suhtautuvat varauksellisesti HP:n huomautuksiin, jotka koskevat palvelimien tuotemarkkinoiden määrittelyä. Puolan viranomaiset myöntävät, että vaikka kyseiset markkinat vähitellen yhdentyvätkin HP:n kuvaamien muutosten myötä, niiden mielestä on edelleen olemassa huomattavia eroja huokeiden ja korkealuokkaisten palvelimien välillä sekä kysyntä- että tarjontapuolella. Puolan viranomaiset toteavat, että huokeita palvelimia käytetään lähinnä perustoimintojen suorittamiseen ja edistyneempiä palvelimia vaativampiin tehtäviin. Tarjontapuolella on nähtävissä, että huokeiden palvelimien valmistajien ei ole helppo päästä korkealuokkaisten palvelimien markkinoille. Puolan viranomaiset katsovat, että vaikka (kuten HP huomauttaa) onkin olemassa merkkejä siitä, että uusia toimijoita tulee palvelinmarkkinoille, jotka eivät näyttäisi rajoittuvan vain tiettyyn hintaluokkaan, valtaosa tuottajista keskittyy huokeiden palvelimien markkinasegmenttiin, koska edistyneempien palvelimien kysyntä on vähäistä. Puolan viranomaiset toteavat, että asiakkaan kannalta huokeat palvelimet vastaavat erilaisiin tarpeisiin laajemmin kuin korkealuokkaiset palvelimet, ja niitä voidaan käyttää useisiin tarkoituksiin (esim. jos asiakkaat tarvitsevat vain perustoimintoja, he eivät osta suorituskykyisempiä ja sen vuoksi kalliimpia palvelimia).

5.2.3   Nimettömänä esiintyvän asianomaisen (kilpailijan) huomautukset

5.2.3.1   Nimettömänä esiintyvän asianomaisen esittämä luottamuksellisuutta koskeva pyyntö

| (96) | Puolan viranomaiset toteavat, että nimettömänä esiintyvä asianomainen on pyytänyt, että sen identiteetin ohella myös eräät sen esittämiin huomautuksiin sisältyvät kohdat pidetään salassa. Puolan viranomaiset toteavat, etteivät ymmärrä eräitä huomautuksia, varsinkaan niitä, jotka koskevat väitettyä markkinoiden vääristymistä. Puolan viranomaisten mukaan komissio ei voi perustaa päätöstään tosiseikkoihin, joita ei ole annettu tiedoksi jäsenvaltiolle. Puolan viranomaiset toteavat, että tämä koskee myös tosiseikkoja, jotka asianomainen on pyytänyt pitämään salassa (30). |
| --- | --- |

(96)

Puolan viranomaiset toteavat, että nimettömänä esiintyvä asianomainen on pyytänyt, että sen identiteetin ohella myös eräät sen esittämiin huomautuksiin sisältyvät kohdat pidetään salassa. Puolan viranomaiset toteavat, etteivät ymmärrä eräitä huomautuksia, varsinkaan niitä, jotka koskevat väitettyä markkinoiden vääristymistä. Puolan viranomaisten mukaan komissio ei voi perustaa päätöstään tosiseikkoihin, joita ei ole annettu tiedoksi jäsenvaltiolle. Puolan viranomaiset toteavat, että tämä koskee myös tosiseikkoja, jotka asianomainen on pyytänyt pitämään salassa (30).

| (97) | Nimettömänä esiintyvän asianomaisen esittämän luottamuksellisuutta koskevan pyynnön osalta komissio toteaa, että sen laatima arvio tarkasteltavana olevan asian ratkaisemiseksi perustuu yksinomaan tietoihin, jotka sisältyvät nimettömänä esiintyvän asianomaisen esittämien huomautusten julkiseen toisintoon, joka on toimitettu Puolan viranomaisille. Komissio ei ole ottanut huomioon nimettömänä esiintyvän asianomaisen esittämiä tietoja, jotka sisältyvät sen esittämien huomautusten luottamukselliseen toisintoon (31). |
| --- | --- |

(97)

Nimettömänä esiintyvän asianomaisen esittämän luottamuksellisuutta koskevan pyynnön osalta komissio toteaa, että sen laatima arvio tarkasteltavana olevan asian ratkaisemiseksi perustuu yksinomaan tietoihin, jotka sisältyvät nimettömänä esiintyvän asianomaisen esittämien huomautusten julkiseen toisintoon, joka on toimitettu Puolan viranomaisille. Komissio ei ole ottanut huomioon nimettömänä esiintyvän asianomaisen esittämiä tietoja, jotka sisältyvät sen esittämien huomautusten luottamukselliseen toisintoon (31).

5.2.3.2   Tuntemattomana esiintyvän asianomaisen oikeus esittää huomautuksia

| (98) | Puolan viranomaiset asettavat kyseenalaiseksi tuntemattomana esiintyvän asianomaisen oikeuden esittää huomautuksia. Puolan viranomaiset toteavat, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan h alakohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 20 artiklan 1 kohdan nojalla oikeus esittää huomautuksia koskee yksinomaan asianomaisia osapuolia eli osapuolia, joiden etuihin tuen myöntäminen saattaa vaikuttaa. Puolan viranomaisten mukaan niille toimitetuista huomautuksista ei käy ilmi, missä määrin tuen myöntäminen Dell Polskalle vaikuttaa tuntemattomana esiintyvään asianomaiseen. Puolan viranomaiset pyytävät, että komissio jättäisi tuntemattomana esiintyvän asianomaisen huomautukset huomiotta, koska se ei ole osoittanut, että sillä olisi asiassa asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan h alakohdassa tarkoitettu riittävä intressi. |
| --- | --- |

(98)

Puolan viranomaiset asettavat kyseenalaiseksi tuntemattomana esiintyvän asianomaisen oikeuden esittää huomautuksia. Puolan viranomaiset toteavat, että asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan h alakohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 20 artiklan 1 kohdan nojalla oikeus esittää huomautuksia koskee yksinomaan asianomaisia osapuolia eli osapuolia, joiden etuihin tuen myöntäminen saattaa vaikuttaa. Puolan viranomaisten mukaan niille toimitetuista huomautuksista ei käy ilmi, missä määrin tuen myöntäminen Dell Polskalle vaikuttaa tuntemattomana esiintyvään asianomaiseen. Puolan viranomaiset pyytävät, että komissio jättäisi tuntemattomana esiintyvän asianomaisen huomautukset huomiotta, koska se ei ole osoittanut, että sillä olisi asiassa asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan h alakohdassa tarkoitettu riittävä intressi.

| (99) | Komissio toteaa tuntemattomana esiintyvän asianomaisen oikeudesta esittää huomautuksia, että alaviitteessä 4 mainittu tuntemattomana esiintyvä asianomainen on Dellin kanssa kilpaileva yritys. Komissio katsoo, että tämä tosiseikka riittää tämän päätöksen tarkoitusperien kannalta osoittamaan, että tuntemattomana esiintyvällä asianomaisella on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan h alakohdassa tarkoitettu oikeudellinen asema esittää huomautuksia asianomaisen osapuolen ominaisuudessa. |
| --- | --- |

(99)

Komissio toteaa tuntemattomana esiintyvän asianomaisen oikeudesta esittää huomautuksia, että alaviitteessä 4 mainittu tuntemattomana esiintyvä asianomainen on Dellin kanssa kilpaileva yritys. Komissio katsoo, että tämä tosiseikka riittää tämän päätöksen tarkoitusperien kannalta osoittamaan, että tuntemattomana esiintyvällä asianomaisella on asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan h alakohdassa tarkoitettu oikeudellinen asema esittää huomautuksia asianomaisen osapuolen ominaisuudessa.

5.2.3.3   Markkinoiden määrittelyä koskevat kilpailijan huomautukset

| (100) | Puolan viranomaiset eivät ole samaa mieltä kilpailijan huomautuksista, jotka koskevat kasvuindikaattorin laskemista määrällisten tietojen perusteella. Ne viittaavat 18 päivänä helmikuuta 2009 esittämiinsä tietoihin, joissa selvitetään, miksi on tarkasteltava mieluummin määrällisiä tietoja kuin myynnin arvoa, kun halutaan selvittää, ovatko kyseessä taantuvat markkinat. Puolan viranomaiset korostavat, että aluetukisuuntaviivoissa todetaan selvästi, että ennen investoinnin aloittamista on analysoitava merkityksellisten markkinoiden kasvu, jotta voidaan selvittää, onko toimenpide aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukainen. Niiden mukaan ei ole olemassa mitään perustetta poiketa tästä selkeästi esitetystä periaatteesta ja soveltaa sen sijaan kasvuennustetta. |
| --- | --- |

(100)

Puolan viranomaiset eivät ole samaa mieltä kilpailijan huomautuksista, jotka koskevat kasvuindikaattorin laskemista määrällisten tietojen perusteella. Ne viittaavat 18 päivänä helmikuuta 2009 esittämiinsä tietoihin, joissa selvitetään, miksi on tarkasteltava mieluummin määrällisiä tietoja kuin myynnin arvoa, kun halutaan selvittää, ovatko kyseessä taantuvat markkinat. Puolan viranomaiset korostavat, että aluetukisuuntaviivoissa todetaan selvästi, että ennen investoinnin aloittamista on analysoitava merkityksellisten markkinoiden kasvu, jotta voidaan selvittää, onko toimenpide aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdan mukainen. Niiden mukaan ei ole olemassa mitään perustetta poiketa tästä selkeästi esitetystä periaatteesta ja soveltaa sen sijaan kasvuennustetta.

| (101) | Palvelinmarkkinoiden määrittelyä koskeviin kilpailijan huomautuksiin Puolan viranomaiset vastaavat viittaamalla vuosina 1997 ja 1998 tehtyihin yritysten sulautumapäätöksiin, jotka tukevat näkemystä, jonka mukaan ainoa asianmukainen tapa jakaa markkinat perustuu palvelimien suoritinarkkitehtuuriin. Puolan viranomaiset toteavat kuitenkin, että markkinat ovat muuttuneet noista ajoista merkittävästi. Niiden mielestä ei voida väittää, että jako x86-palvelimiin ja muihin palvelimiin on markkinatutkimuksia laativan IDC-yrityksen esittämä standardiratkaisu, koska IDC esittää palvelinmarkkinoita koskevassa raporttitietokannassaan yli 20 erilaista perustetta markkinoiden jakamiseen. Suuremman suorituskapasiteetin omaavia palvelimia voidaan koota myös yhdistämällä useampia x86-palvelimia. Vaadittu suorituskyky voidaan saavuttaa käyttämällä eri suoritinarkkitehtuuriin perustuvia palvelimia tai niiden konfiguraatioita. Myös muut kuin x86-palvelimet voivat siis suorittaa samoja toimintoja kuin x86-palvelimet. Ei siis voida väittää, ettei vaativampi tietojenkäsittely olisi mahdollista x86-palvelimilla. Suorituskykyisempien palvelimien markkinasegmentit käsittävät sekä x86-palvelimia että muita palvelimia, joissa käytetään erilaisia sovelluksia ja jotka soveltuvat samantyyppisiin käyttötarkoituksiin. Kummankintyyppiset palvelimet (sekä x86-palvelimet että muut) toimivat erilaisilla käyttöjärjestelmillä ja niissä voidaan käyttää eri sovelluksia. Asiakkaat voivat valita palvelintyypin käyttämiensä sovellusten mukaan. Palvelinmarkkinat voidaan jakaa osiin monien eri tekijöiden perusteella (suoritinarkkitehtuuri, käyttöjärjestelmä, yhteensopivuus tietokannan hallintajärjestelmän kanssa), mutta asiakkaan valinnan kannalta ratkaisevia tekijöitä ovat palvelimen tietojenkäsittelykapasiteetti ja suorituskyky, mikä näkyy hinnassa; jos palvelimelle asetetaan monimutkaisia erityisvaatimuksia, hinta on korkeampi. |
| --- | --- |

(101)

Palvelinmarkkinoiden määrittelyä koskeviin kilpailijan huomautuksiin Puolan viranomaiset vastaavat viittaamalla vuosina 1997 ja 1998 tehtyihin yritysten sulautumapäätöksiin, jotka tukevat näkemystä, jonka mukaan ainoa asianmukainen tapa jakaa markkinat perustuu palvelimien suoritinarkkitehtuuriin. Puolan viranomaiset toteavat kuitenkin, että markkinat ovat muuttuneet noista ajoista merkittävästi. Niiden mielestä ei voida väittää, että jako x86-palvelimiin ja muihin palvelimiin on markkinatutkimuksia laativan IDC-yrityksen esittämä standardiratkaisu, koska IDC esittää palvelinmarkkinoita koskevassa raporttitietokannassaan yli 20 erilaista perustetta markkinoiden jakamiseen. Suuremman suorituskapasiteetin omaavia palvelimia voidaan koota myös yhdistämällä useampia x86-palvelimia. Vaadittu suorituskyky voidaan saavuttaa käyttämällä eri suoritinarkkitehtuuriin perustuvia palvelimia tai niiden konfiguraatioita. Myös muut kuin x86-palvelimet voivat siis suorittaa samoja toimintoja kuin x86-palvelimet. Ei siis voida väittää, ettei vaativampi tietojenkäsittely olisi mahdollista x86-palvelimilla. Suorituskykyisempien palvelimien markkinasegmentit käsittävät sekä x86-palvelimia että muita palvelimia, joissa käytetään erilaisia sovelluksia ja jotka soveltuvat samantyyppisiin käyttötarkoituksiin. Kummankintyyppiset palvelimet (sekä x86-palvelimet että muut) toimivat erilaisilla käyttöjärjestelmillä ja niissä voidaan käyttää eri sovelluksia. Asiakkaat voivat valita palvelintyypin käyttämiensä sovellusten mukaan. Palvelinmarkkinat voidaan jakaa osiin monien eri tekijöiden perusteella (suoritinarkkitehtuuri, käyttöjärjestelmä, yhteensopivuus tietokannan hallintajärjestelmän kanssa), mutta asiakkaan valinnan kannalta ratkaisevia tekijöitä ovat palvelimen tietojenkäsittelykapasiteetti ja suorituskyky, mikä näkyy hinnassa; jos palvelimelle asetetaan monimutkaisia erityisvaatimuksia, hinta on korkeampi.

5.2.3.4   Perusteellista arviointia koskevat kilpailijan huomautukset

| (102) | Puolan viranomaisten huomautuksia, jotka koskevat perusteellisen arvioinnin suorittamista koskevia kilpailijan huomautuksia, käsitellään yksityiskohtaisemmin tämän päätöksen 6.7 jakson asiaa koskevissa kohdissa. |
| --- | --- |

(102)

Puolan viranomaisten huomautuksia, jotka koskevat perusteellisen arvioinnin suorittamista koskevia kilpailijan huomautuksia, käsitellään yksityiskohtaisemmin tämän päätöksen 6.7 jakson asiaa koskevissa kohdissa.

6.   TOIMENPITEEN ARVIOINTI

6.1   Toimenpiteiden luokittelu valtiontueksi

| (103) | Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ja muiden perustamissopimuksen määräysten soveltamista rajoittamatta ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(103)

Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ja muiden perustamissopimuksen määräysten soveltamista rajoittamatta ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (104) | Tuen ovat myöntäneet Puolan viranomaiset, ja se on myönnetty suorien avustusten, hintojen alentamisen ja verovapautusten muodossa. Tämän perusteella voidaan katsoa, että tuki on 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltion myöntämä ja että se on myönnetty valtion varoista. Tuki on myönnetty yhdelle yritykselle, Dell Polskalle, eli tuki on valikoivaa. Tuki on myönnetty henkilökohtaisten tietokoneiden ja palvelimien tuotantoon liittyvän investoinnin toteuttamista varten. Koska kyseisillä tuotteilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden kesken, on todennäköistä, että toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Dell Polskalle myönnetty tuki vapauttaa yrityksen kustannuksista, joista sen muutoin olisi vastattava itse, eli yritys saa taloudellista etua kilpailijoihinsa nähden. Koska tuki hyödyttää Dell Polskaa ja sen tuotantoa, se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(104)

Tuen ovat myöntäneet Puolan viranomaiset, ja se on myönnetty suorien avustusten, hintojen alentamisen ja verovapautusten muodossa. Tämän perusteella voidaan katsoa, että tuki on 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti jäsenvaltion myöntämä ja että se on myönnetty valtion varoista. Tuki on myönnetty yhdelle yritykselle, Dell Polskalle, eli tuki on valikoivaa. Tuki on myönnetty henkilökohtaisten tietokoneiden ja palvelimien tuotantoon liittyvän investoinnin toteuttamista varten. Koska kyseisillä tuotteilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden kesken, on todennäköistä, että toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Dell Polskalle myönnetty tuki vapauttaa yrityksen kustannuksista, joista sen muutoin olisi vastattava itse, eli yritys saa taloudellista etua kilpailijoihinsa nähden. Koska tuki hyödyttää Dell Polskaa ja sen tuotantoa, se vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua.

| (105) | Komissio katsoo sen vuoksi, että ilmoitettu tukitoimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(105)

Komissio katsoo sen vuoksi, että ilmoitettu tukitoimenpide on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (106) | Sen jälkeen kun on todettu, että ilmoitettu tukitoimenpide on 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on arvioitava, voidaanko se katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(106)

Sen jälkeen kun on todettu, että ilmoitettu tukitoimenpide on 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, on arvioitava, voidaanko se katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi.

6.2   Tukitoimenpiteen sääntöjenmukaisuus

| (107) | Ilmoittaessaan Dell Polskalle myönnettävästä tuesta ennen toimenpiteen täytäntöönpanoa Puolan viranomaiset ovat noudattaneet perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyä velvollisuutta ilmoittaa yksittäisistä tukitoimenpiteistä (ks. johdanto-osan 2 kappale). |
| --- | --- |

(107)

Ilmoittaessaan Dell Polskalle myönnettävästä tuesta ennen toimenpiteen täytäntöönpanoa Puolan viranomaiset ovat noudattaneet perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdassa määrättyä velvollisuutta ilmoittaa yksittäisistä tukitoimenpiteistä (ks. johdanto-osan 2 kappale).

6.3   Arvioinnin oikeusperusta

| (108) | Komissio katsoo, että koska tuen tarkoituksena on tukea aluekehitystä, tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on tarkasteltava aluetukisuuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(108)

Komissio katsoo, että koska tuen tarkoituksena on tukea aluekehitystä, tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on tarkasteltava aluetukisuuntaviivojen perusteella.

| (109) | Komissio katsoo, että investointihanketta voidaan pitää aluetukisuuntaviivojen 34 kohdassa tarkoitettuna alkuinvestointina, koska se muodostuu uuden tuotantolaitoksen perustamiseen liittyvistä investoinneista aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen. |
| --- | --- |

(109)

Komissio katsoo, että investointihanketta voidaan pitää aluetukisuuntaviivojen 34 kohdassa tarkoitettuna alkuinvestointina, koska se muodostuu uuden tuotantolaitoksen perustamiseen liittyvistä investoinneista aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen.

| (110) | Komissio katsoo myös, että alkuinvestointia koskevaa hanketta voidaan pitää aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettuna suurena investointihankkeena, koska siihen liittyvien tukikelpoisten kustannusten määrä on yli 50 miljoonaa euroa ilmoitusajankohtana voimassa olleiden hintojen ja valuuttakurssien perusteella laskettuna. |
| --- | --- |

(110)

Komissio katsoo myös, että alkuinvestointia koskevaa hanketta voidaan pitää aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa tarkoitettuna suurena investointihankkeena, koska siihen liittyvien tukikelpoisten kustannusten määrä on yli 50 miljoonaa euroa ilmoitusajankohtana voimassa olleiden hintojen ja valuuttakurssien perusteella laskettuna.

| (111) | Tämän vuoksi komissio on arvioinut tukitoimenpiteen aluetukisuuntaviivoissa olevien, alueellista investointitukea koskevien määräysten ja erityisesti suurille investointihankkeille myönnettävää tukea koskevien määräysten sekä 16 päivänä syyskuuta 2009 antamassaan tiedonannossa (32), jäljempänä ’aluetukisuuntaviivoja koskeva tiedonanto’, määritettyjen, suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteellista arviointia koskevien perusteiden nojalla. |
| --- | --- |

(111)

Tämän vuoksi komissio on arvioinut tukitoimenpiteen aluetukisuuntaviivoissa olevien, alueellista investointitukea koskevien määräysten ja erityisesti suurille investointihankkeille myönnettävää tukea koskevien määräysten sekä 16 päivänä syyskuuta 2009 antamassaan tiedonannossa (32), jäljempänä ’aluetukisuuntaviivoja koskeva tiedonanto’, määritettyjen, suurten investointihankkeiden alueellisen tuen perusteellista arviointia koskevien perusteiden nojalla.

| (112) | Asiaa koskevan oikeuskäytännön nojalla (33) komission on laadittava arvionsa niiden periaatteiden mukaisesti, joita sovelletaan silloin kun se tekee päätöksensä. |
| --- | --- |

(112)

Asiaa koskevan oikeuskäytännön nojalla (33) komission on laadittava arvionsa niiden periaatteiden mukaisesti, joita sovelletaan silloin kun se tekee päätöksensä.

6.4   Toimenpiteen yhdenmukaisuus aluetukisuuntaviivojen yleisten määräysten kanssa

| (113) | Komissio on tutkinut, onko tuki myönnetty aluetukisuuntaviivoissa vahvistettujen yleisten periaatteiden mukaisesti. Arvioinnin perusteella komissio on tehnyt seuraavat päätelmät: |
| --- | --- |

(113)

Komissio on tutkinut, onko tuki myönnetty aluetukisuuntaviivoissa vahvistettujen yleisten periaatteiden mukaisesti. Arvioinnin perusteella komissio on tehnyt seuraavat päätelmät:

| (114) | Aluetukisuuntaviivojen 9 kohdan perusteella Dell Polska ei ole vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenneuudistukseksi myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (34) tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. |
| --- | --- |

(114)

Aluetukisuuntaviivojen 9 kohdan perusteella Dell Polska ei ole vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenneuudistukseksi myönnettävää valtiontukea koskevissa yhteisön suuntaviivoissa (34) tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys.

| (115) | Vaikka komissio ei aluetukisuuntaviivojen 10 kohdan mukaisesti periaatteessa hyväksy tapauskohtaisen aluetuen myöntämistä, johdanto-osan 10 ja 13 kappaleissa esitettyjen tietojen perusteella voidaan katsoa, että hanke edistää johdonmukaisen aluekehitysstrategian toteuttamista. Erityisesti vaikuttaa siltä, että investointihanke edistää taloudellisen toiminnan kehittämistä alueella lisäämällä työpaikkojen luomista (suoraan ja epäsuorasti), koulutusta ja tietämyksen siirtämistä sekä luomalla lisäinvestointeihin perustuvia kerrannaisvaikutuksia toimintaan liittyvien palvelujen ja yritysten piirissä. |
| --- | --- |

(115)

Vaikka komissio ei aluetukisuuntaviivojen 10 kohdan mukaisesti periaatteessa hyväksy tapauskohtaisen aluetuen myöntämistä, johdanto-osan 10 ja 13 kappaleissa esitettyjen tietojen perusteella voidaan katsoa, että hanke edistää johdonmukaisen aluekehitysstrategian toteuttamista. Erityisesti vaikuttaa siltä, että investointihanke edistää taloudellisen toiminnan kehittämistä alueella lisäämällä työpaikkojen luomista (suoraan ja epäsuorasti), koulutusta ja tietämyksen siirtämistä sekä luomalla lisäinvestointeihin perustuvia kerrannaisvaikutuksia toimintaan liittyvien palvelujen ja yritysten piirissä.

| (116) | Hanke muodostuu aluetukisuuntaviivojen 34 kohdassa tarkoitetusta alkuinvestoinnista, koska se liittyy uuden tuotantolaitoksen perustamiseen (ks. johdanto-osan 12 kappale). |
| --- | --- |

(116)

Hanke muodostuu aluetukisuuntaviivojen 34 kohdassa tarkoitetusta alkuinvestoinnista, koska se liittyy uuden tuotantolaitoksen perustamiseen (ks. johdanto-osan 12 kappale).

| (117) | Tuensaaja on aluetukisuuntaviivojen 38 kohdan mukaisesti ennen hankkeen täytäntöönpanon aloittamista tehnyt tukihakemuksen ja Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet kirjallisesti, että jollei komission suorittamasta yksityiskohtaisesta tarkastelusta muuta johdu, Dell Polskan investointihanke täyttää tukikelpoisuudelle asetetut edellytykset (ks. johdanto-osan 15 kappale). |
| --- | --- |

(117)

Tuensaaja on aluetukisuuntaviivojen 38 kohdan mukaisesti ennen hankkeen täytäntöönpanon aloittamista tehnyt tukihakemuksen ja Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet kirjallisesti, että jollei komission suorittamasta yksityiskohtaisesta tarkastelusta muuta johdu, Dell Polskan investointihanke täyttää tukikelpoisuudelle asetetut edellytykset (ks. johdanto-osan 15 kappale).

| (118) | Aluetukisuuntaviivojen 39 kohdan nojalla tuensaajan on rahoitettava itse vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista (ks. johdanto-osan 16 kappale). |
| --- | --- |

(118)

Aluetukisuuntaviivojen 39 kohdan nojalla tuensaajan on rahoitettava itse vähintään 25 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista (ks. johdanto-osan 16 kappale).

| (119) | Hankkeen tukikelpoiset kustannukset on laskettu aluetukisuuntaviivojen 50 kohdan mukaisesti tukikelpoisten investointikustannusten perusteella (ks. johdanto-osan 14 kappale). Tuki työpaikkojen luomiseen on laskettu aluetukisuuntaviivojen 58 kohdan mukaisesti uusista työntekijöistä kahden vuoden aikana aiheutuvien kustannusten (bruttopalkat ja muut pakolliset maksut) perusteella. |
| --- | --- |

(119)

Hankkeen tukikelpoiset kustannukset on laskettu aluetukisuuntaviivojen 50 kohdan mukaisesti tukikelpoisten investointikustannusten perusteella (ks. johdanto-osan 14 kappale). Tuki työpaikkojen luomiseen on laskettu aluetukisuuntaviivojen 58 kohdan mukaisesti uusista työntekijöistä kahden vuoden aikana aiheutuvien kustannusten (bruttopalkat ja muut pakolliset maksut) perusteella.

| (120) | Puola on noudattanut aluetukisuuntaviivojen 64 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuuttaan ilmoittamalla tuesta ennen sen täytäntöönpanoa (ks. johdanto-osan 2 kappale). |
| --- | --- |

(120)

Puola on noudattanut aluetukisuuntaviivojen 64 kohdan mukaista ilmoitusvelvollisuuttaan ilmoittamalla tuesta ennen sen täytäntöönpanoa (ks. johdanto-osan 2 kappale).

| (121) | Aluetukisuuntaviivojen 71–75 kohdan mukaisesti on noudatettu tuen kasautumista koskevaa kieltoa (ks. johdanto-osan 2 ja 15 kappale). |
| --- | --- |

(121)

Aluetukisuuntaviivojen 71–75 kohdan mukaisesti on noudatettu tuen kasautumista koskevaa kieltoa (ks. johdanto-osan 2 ja 15 kappale).

| (122) | Tämän perusteella komissio katsoo, että tuki on aluetukisuuntaviivoissa vahvistettujen yleisten periaatteiden mukaista. |
| --- | --- |

(122)

Tämän perusteella komissio katsoo, että tuki on aluetukisuuntaviivoissa vahvistettujen yleisten periaatteiden mukaista.

6.5   Tuen yhdenmukaisuus aluetukisuuntaviivoissa olevien, suuria investointihankkeita koskevien määräysten kanssa

6.5.1   Yksittäinen investointihanke

| (123) | Dell Polskan toteuttaman investoinnin jälkeen investointeja ovat toteuttaneet myös sen kaksi tavarantoimittajaa, RR Donnelley Global Turnkey Solutions Polska ja Flextronics. |
| --- | --- |

(123)

Dell Polskan toteuttaman investoinnin jälkeen investointeja ovat toteuttaneet myös sen kaksi tavarantoimittajaa, RR Donnelley Global Turnkey Solutions Polska ja Flextronics.

| (124) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (42–51 kohta) komissio katsoi, ettei ole olemassa riittäviä teknisiä, toiminnallisia ja strategisia perusteita, joiden nojalla Dell Polskan ja sen kahden tavarantoimittajan toteuttamien investointien voitaisiin katsoa kuuluvan yhteen ainoaan investointihankkeeseen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa ja alaviitteessä 55 tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(124)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (42–51 kohta) komissio katsoi, ettei ole olemassa riittäviä teknisiä, toiminnallisia ja strategisia perusteita, joiden nojalla Dell Polskan ja sen kahden tavarantoimittajan toteuttamien investointien voitaisiin katsoa kuuluvan yhteen ainoaan investointihankkeeseen aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa ja alaviitteessä 55 tarkoitetussa merkityksessä.

| (125) | Komissio huomauttaa, ettei se ole saanut huomautuksia, joissa hanketta väitettäisiin yhdeksi ainoaksi investoinniksi. |
| --- | --- |

(125)

Komissio huomauttaa, ettei se ole saanut huomautuksia, joissa hanketta väitettäisiin yhdeksi ainoaksi investoinniksi.

| (126) | Tämän vuoksi komissio katsoo, että yhtäältä Dell Polskan ja toisaalta sen kahden tavarantoimittajan toteuttamia investointeja ei voida pitää yhtenä ainoana investointihankkeena aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa ja alaviitteessä 55 tarkoitetussa merkityksessä. |
| --- | --- |

(126)

Tämän vuoksi komissio katsoo, että yhtäältä Dell Polskan ja toisaalta sen kahden tavarantoimittajan toteuttamia investointeja ei voida pitää yhtenä ainoana investointihankkeena aluetukisuuntaviivojen 60 kohdassa ja alaviitteessä 55 tarkoitetussa merkityksessä.

6.6   Yhdenmukaisuus aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan kanssa – menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjen epäilysten tarkistaminen

| (127) | Niiden tietojen perusteella, joita Puolan viranomaiset ja asianomaiset osapuolet ovat toimittaneet muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä, on tutkittava, ovatko menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitut epäilykset hälventyneet. |
| --- | --- |

(127)

Niiden tietojen perusteella, joita Puolan viranomaiset ja asianomaiset osapuolet ovat toimittaneet muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä, on tutkittava, ovatko menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitut epäilykset hälventyneet.

6.6.1   Pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen tuotantokapasiteetin lisäystä koskeva testi

6.6.1.1   Pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen merkitykselliset tuotemarkkinat

| (128) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (62 ja 105 kohta) komissio totesi suhtautuvansa epäilevästi siihen, voidaanko tässä päätöksessä katsoa pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen kuuluvan samoille tuotemarkkinoille vai ovatko kyseessä kahdet erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat. |
| --- | --- |

(128)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (62 ja 105 kohta) komissio totesi suhtautuvansa epäilevästi siihen, voidaanko tässä päätöksessä katsoa pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen kuuluvan samoille tuotemarkkinoille vai ovatko kyseessä kahdet erilliset merkitykselliset tuotemarkkinat.

| (129) | Puolan viranomaisten ja asianomaisten osapuolten toimittamien huomautusten perusteella komissio toteaa, että on olemassa perusteet katsoa, että kysynnän korvattavuus toimii näiden kahden tuotteen osalta jossain määrin kumpaankin suuntaan (35) ja että eräät valmistajat, muun muassa Dell, näyttäisivät kykenevän myös tarjonnan korvattavuuteen (36). On kuitenkin perusteltua myös katsoa, että on olemassa merkittävää kysyntää, joka ei ole siirrettävissä tuotteesta toiseen vaan joka kohdistuu ainoastaan jompaankumpaan tuotteeseen, ja että siirtyminen yhden tuotteen tuotannosta toiseen sisältää joidenkin valmistajien kannalta merkittäviä teknisiä, organisatorisia ja kustannuksiin liittyviä esteitä. |
| --- | --- |

(129)

Puolan viranomaisten ja asianomaisten osapuolten toimittamien huomautusten perusteella komissio toteaa, että on olemassa perusteet katsoa, että kysynnän korvattavuus toimii näiden kahden tuotteen osalta jossain määrin kumpaankin suuntaan (35) ja että eräät valmistajat, muun muassa Dell, näyttäisivät kykenevän myös tarjonnan korvattavuuteen (36). On kuitenkin perusteltua myös katsoa, että on olemassa merkittävää kysyntää, joka ei ole siirrettävissä tuotteesta toiseen vaan joka kohdistuu ainoastaan jompaankumpaan tuotteeseen, ja että siirtyminen yhden tuotteen tuotannosta toiseen sisältää joidenkin valmistajien kannalta merkittäviä teknisiä, organisatorisia ja kustannuksiin liittyviä esteitä.

| (130) | Komissio katsoo, että vaikka muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä toimitetut tiedot ovat auttaneet ymmärtämään henkilötietokoneiden markkinoita paremmin, komissio ei voi tehdä niiden perusteella kunnollista markkinatutkimusta, jonka avulla voitaisiin määritellä pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen merkitykselliset tuotemarkkinat (riippumatta siitä, onko markkinoita vain yhdet vai kahdet) (37). Komissio katsoo tämän vuoksi, että henkilötietokoneiden ja muistikirjamikrojen merkityksellisiin tuotemarkkinoihin liittyviä epäilyksiä ei ole pystytty hälventämään. |
| --- | --- |

(130)

Komissio katsoo, että vaikka muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä toimitetut tiedot ovat auttaneet ymmärtämään henkilötietokoneiden markkinoita paremmin, komissio ei voi tehdä niiden perusteella kunnollista markkinatutkimusta, jonka avulla voitaisiin määritellä pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen merkitykselliset tuotemarkkinat (riippumatta siitä, onko markkinoita vain yhdet vai kahdet) (37). Komissio katsoo tämän vuoksi, että henkilötietokoneiden ja muistikirjamikrojen merkityksellisiin tuotemarkkinoihin liittyviä epäilyksiä ei ole pystytty hälventämään.

| (131) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vaikka kysymys henkilötietokoneiden ja muistikirjamikrojen merkityksellisten tuotemarkkinoiden tarkasta määrittelystä voidaan jättää avoimeksi, tässä päätöksessä on välttämätöntä tarkastella erikseen henkilötietokoneita ja muistikirjamikroja, jotta voidaan tarkastella mahdollisia kilpailunrajoituksia siinä tapauksessa, että pöytätietokoneiden katsotaan muodostavan erilliset tuotemarkkinat (38). |
| --- | --- |

(131)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vaikka kysymys henkilötietokoneiden ja muistikirjamikrojen merkityksellisten tuotemarkkinoiden tarkasta määrittelystä voidaan jättää avoimeksi, tässä päätöksessä on välttämätöntä tarkastella erikseen henkilötietokoneita ja muistikirjamikroja, jotta voidaan tarkastella mahdollisia kilpailunrajoituksia siinä tapauksessa, että pöytätietokoneiden katsotaan muodostavan erilliset tuotemarkkinat (38).

6.6.1.2   Hankkeella luotu tuotantokapasiteetti

| (132) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 99 ja 105 kappale) komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, onko asianmukaista ottaa huomioon hankkeella luodun tuotantokapasiteetin mahdollinen vaikutus Dellin tuotantokapasiteettiin ETA-alueella kokonaisuudessaan sen sijaan, että otettaisiin huomioon ainoastaan hankkeella luotu tuotantokapasiteetti. |
| --- | --- |

(132)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 99 ja 105 kappale) komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi siihen, onko asianmukaista ottaa huomioon hankkeella luodun tuotantokapasiteetin mahdollinen vaikutus Dellin tuotantokapasiteettiin ETA-alueella kokonaisuudessaan sen sijaan, että otettaisiin huomioon ainoastaan hankkeella luotu tuotantokapasiteetti.

| (133) | Johdanto-osan 77 ja 78 kappaleessa esitettyjen Puolan viranomaisten huomautusten osalta komissio toteaa, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohta koskee ”hankkeella luotua tuotantokapasiteettia”, minkä vuoksi hankkeella luodun tuotantokapasiteetin ohella ei voida ottaa huomioon tuensaajalle kuuluvien, ETA-alueella sijaitsevien muiden tuotantolaitosten tai yritysten tuotantokapasiteettia. Jos aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa mainitun raja-arvon noudattamisen tarkistamista varten olisi mahdollista tasapainottaa yhdessä jäsenvaltiossa tapahtuva tuotantokapasiteetin lisäys vähentämällä tuotantokapasiteettia toisessa jäsenvaltiossa esimerkiksi niin, että yrityksen tasolla ei tapahtuisi lainkaan tuotantokapasiteetin nettolisäystä, tämä johtaisi siihen, että ainakin yksi merkittävä potentiaalisesti haitallisen valtiontuen kategoria välttyisi perusteelliselta tarkastelulta. Kyseessä ovat sellaiset tukitoimenpiteet, jotka lisäävät tuotantokapasiteettia jossakin jäsenvaltiossa toisen jäsenvaltion kustannuksella sillä tavoin, että sen tuotantokapasiteettia vähennetään toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvan lisäyksen tasapainottamiseksi. Kuten aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 52–53 kohdassa todetaan, toimenpiteet saattavat olla ristiriidassa aluetuen perusperiaatteiden kanssa, minkä vuoksi niitä on valvottava. |
| --- | --- |

(133)

Johdanto-osan 77 ja 78 kappaleessa esitettyjen Puolan viranomaisten huomautusten osalta komissio toteaa, että aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohta koskee ”hankkeella luotua tuotantokapasiteettia”, minkä vuoksi hankkeella luodun tuotantokapasiteetin ohella ei voida ottaa huomioon tuensaajalle kuuluvien, ETA-alueella sijaitsevien muiden tuotantolaitosten tai yritysten tuotantokapasiteettia. Jos aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa mainitun raja-arvon noudattamisen tarkistamista varten olisi mahdollista tasapainottaa yhdessä jäsenvaltiossa tapahtuva tuotantokapasiteetin lisäys vähentämällä tuotantokapasiteettia toisessa jäsenvaltiossa esimerkiksi niin, että yrityksen tasolla ei tapahtuisi lainkaan tuotantokapasiteetin nettolisäystä, tämä johtaisi siihen, että ainakin yksi merkittävä potentiaalisesti haitallisen valtiontuen kategoria välttyisi perusteelliselta tarkastelulta. Kyseessä ovat sellaiset tukitoimenpiteet, jotka lisäävät tuotantokapasiteettia jossakin jäsenvaltiossa toisen jäsenvaltion kustannuksella sillä tavoin, että sen tuotantokapasiteettia vähennetään toisessa jäsenvaltiossa tapahtuvan lisäyksen tasapainottamiseksi. Kuten aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 52–53 kohdassa todetaan, toimenpiteet saattavat olla ristiriidassa aluetuen perusperiaatteiden kanssa, minkä vuoksi niitä on valvottava.

| (134) | Johdanto-osan 79 kappaleessa esitettyjen Puolan viranomaisten huomautusten osalta komissio katsoo, että huomioon on otettava ilmoituksessa tarkoitettuun hankkeeseen perustuvan tuotantokapasiteetin lisäyksen vaikutukset ja että huomioon ei voida ottaa muiden ETA-alueella sijaitsevien tuotantolaitosten tuotantokapasiteetin vähenemistä, jos tämä tuotantokapasiteetin väheneminen ei liity tuki-ilmoituksessa mainittuun investointihankkeeseen, jolloin myöskään tuen myöntäminen ei vaikuta siihen. Komissio katsoo, että Puolan viranomaisten mainitsemassa valtiontukiasiaa N 158/05 Getrag Ford Transmissions Slovakia s.r.o. koskevassa päätöksessä yhdessä jäsenvaltiossa tapahtuvaksi ennakoitu tuotantokapasiteetin väheneminen oli osa ilmoitettua hanketta. |
| --- | --- |

(134)

Johdanto-osan 79 kappaleessa esitettyjen Puolan viranomaisten huomautusten osalta komissio katsoo, että huomioon on otettava ilmoituksessa tarkoitettuun hankkeeseen perustuvan tuotantokapasiteetin lisäyksen vaikutukset ja että huomioon ei voida ottaa muiden ETA-alueella sijaitsevien tuotantolaitosten tuotantokapasiteetin vähenemistä, jos tämä tuotantokapasiteetin väheneminen ei liity tuki-ilmoituksessa mainittuun investointihankkeeseen, jolloin myöskään tuen myöntäminen ei vaikuta siihen. Komissio katsoo, että Puolan viranomaisten mainitsemassa valtiontukiasiaa N 158/05 Getrag Ford Transmissions Slovakia s.r.o. koskevassa päätöksessä yhdessä jäsenvaltiossa tapahtuvaksi ennakoitu tuotantokapasiteetin väheneminen oli osa ilmoitettua hanketta.

| (135) | Johdanto-osan 80 kappaleessa esitettyjen Puolan viranomaisten huomautusten osalta komissio katsoo, että kun otetaan huomioon tuotantolaitoksen tuotannon joustavuus, hankkeella luotu tuotantokapasiteetti voitaisiin periaatteessa osoittaa kokonaan minkä tahansa kolmen asianomaisen tuotteen tuotantoon (39). |
| --- | --- |

(135)

Johdanto-osan 80 kappaleessa esitettyjen Puolan viranomaisten huomautusten osalta komissio katsoo, että kun otetaan huomioon tuotantolaitoksen tuotannon joustavuus, hankkeella luotu tuotantokapasiteetti voitaisiin periaatteessa osoittaa kokonaan minkä tahansa kolmen asianomaisen tuotteen tuotantoon (39).

| (136) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuensaajan tuotantokapasiteetin vähenemistä muissa jäsenvaltioissa ei voida ottaa huomioon. Komissio vahvistaa, että hankkeella luotu tuotantokapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoista kaikkien asianomaisten tuotemarkkinoiden osalta. |
| --- | --- |

(136)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuensaajan tuotantokapasiteetin vähenemistä muissa jäsenvaltioissa ei voida ottaa huomioon. Komissio vahvistaa, että hankkeella luotu tuotantokapasiteetti on yli 5 prosenttia markkinoista kaikkien asianomaisten tuotemarkkinoiden osalta.

6.6.1.3   Kasvun laskeminen määrällisten tietojen perusteella

| (137) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 100 ja 105 kappale) komissio totesi suhtautuvansa epäilevästi siihen, voidaanko aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa tarkoitettu keskimääräinen vuotuinen kasvu laskea investointihankkeen kohteena olevien tuotteiden osalta pelkästään määrällisten tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(137)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 100 ja 105 kappale) komissio totesi suhtautuvansa epäilevästi siihen, voidaanko aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa tarkoitettu keskimääräinen vuotuinen kasvu laskea investointihankkeen kohteena olevien tuotteiden osalta pelkästään määrällisten tietojen perusteella.

| (138) | Komissio toteaa, että pöytätietokoneiden arvon negatiivinen kehitys saattaa johtua pöytätietokoneiden keskimääräisten myyntihintojen huomattavasta alenemisesta. Arvoon perustuva negatiivinen kasvu saattaa osoittaa, että määrällinen kasvu ei riitä tasapainottamaan rajatulojen alenemista, mikä on ominaista taantuville markkinoille. Komissio huomauttaa, että keskimääräisten myyntihintojen aleneminen koskee pöytätietokoneiden ohella myös muistikirjamikroja ja palvelimia. Toisin kuin pöytätietokoneiden kohdalla, sekä myynnin määrään että arvoon perustuva positiivinen kasvu osoittaa muistikirjamikrojen ja palvelimien osalta, että myynnin määrällinen kasvu enemmän kuin korvaa samojen tuotteiden keskimääräisten myyntihintojen alenemisen. |
| --- | --- |

(138)

Komissio toteaa, että pöytätietokoneiden arvon negatiivinen kehitys saattaa johtua pöytätietokoneiden keskimääräisten myyntihintojen huomattavasta alenemisesta. Arvoon perustuva negatiivinen kasvu saattaa osoittaa, että määrällinen kasvu ei riitä tasapainottamaan rajatulojen alenemista, mikä on ominaista taantuville markkinoille. Komissio huomauttaa, että keskimääräisten myyntihintojen aleneminen koskee pöytätietokoneiden ohella myös muistikirjamikroja ja palvelimia. Toisin kuin pöytätietokoneiden kohdalla, sekä myynnin määrään että arvoon perustuva positiivinen kasvu osoittaa muistikirjamikrojen ja palvelimien osalta, että myynnin määrällinen kasvu enemmän kuin korvaa samojen tuotteiden keskimääräisten myyntihintojen alenemisen.

| (139) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että arvioidakseen, ovatko pöytätietokoneiden markkinat taantuvat sen todennäköisen määrittelyn perusteella, jonka mukaan pöytätietokoneet muodostavat erilliset markkinat, se ei voi laskea aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa tarkoitettua pöytätietokoneiden keskimääräistä vuotuista kasvua pelkästään määrällisten tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(139)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että arvioidakseen, ovatko pöytätietokoneiden markkinat taantuvat sen todennäköisen määrittelyn perusteella, jonka mukaan pöytätietokoneet muodostavat erilliset markkinat, se ei voi laskea aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan b alakohdassa tarkoitettua pöytätietokoneiden keskimääräistä vuotuista kasvua pelkästään määrällisten tietojen perusteella.

6.6.1.4   Pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen tuotantokapasiteetin lisäystä koskevaan testiin liittyvät päätelmät

| (140) | Komissio katsoo, että jos pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen katsotaan muodostavan kahdet erilliset markkinat, tuki saattaisi aiheuttaa kilpailuongelmia, eli se olisi pöytätietokoneiden markkinoiden osalta tukea taantuvilla markkinoilla toimivalle yritykselle. Tämän vuoksi on arvioitava perusteellisesti tuen vaikutuksia pöytätietokoneiden osalta. |
| --- | --- |

(140)

Komissio katsoo, että jos pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen katsotaan muodostavan kahdet erilliset markkinat, tuki saattaisi aiheuttaa kilpailuongelmia, eli se olisi pöytätietokoneiden markkinoiden osalta tukea taantuvilla markkinoilla toimivalle yritykselle. Tämän vuoksi on arvioitava perusteellisesti tuen vaikutuksia pöytätietokoneiden osalta.

6.6.2   Markkinaosuustestin noudattaminen palvelimien osalta

6.6.2.1   Palvelimien merkityksellisten tuotemarkkinoiden määrittely

| (141) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 65–67, 72 ja 105 kappale) komissio katsoi, että palvelinmarkkinat voidaan määritellä tuotteiden tyypin ja hintaluokan perusteella. Se suhtautui kuitenkin epäilevästi siihen, voidaanko palvelinmarkkinoiden sisällä soveltaa tuotteiden tyyppiin ja hintaluokkaan perustuvaa jaottelua. |
| --- | --- |

(141)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 65–67, 72 ja 105 kappale) komissio katsoi, että palvelinmarkkinat voidaan määritellä tuotteiden tyypin ja hintaluokan perusteella. Se suhtautui kuitenkin epäilevästi siihen, voidaanko palvelinmarkkinoiden sisällä soveltaa tuotteiden tyyppiin ja hintaluokkaan perustuvaa jaottelua.

| (142) | Saamiensa huomautusten perusteella komissio katsoo, että sen alkuperäinen näkemys, jonka mukaan palvelimien jaottelu tuotteen tyypin ja hintaluokan perusteella on tarkasteltavana olevassa tapauksessa tarkoituksenmukaisin tapa määritellä markkinat, voidaan asettaa kyseenalaiseksi muiden hyväksyttävien määrittelyperusteiden valossa. |
| --- | --- |

(142)

Saamiensa huomautusten perusteella komissio katsoo, että sen alkuperäinen näkemys, jonka mukaan palvelimien jaottelu tuotteen tyypin ja hintaluokan perusteella on tarkasteltavana olevassa tapauksessa tarkoituksenmukaisin tapa määritellä markkinat, voidaan asettaa kyseenalaiseksi muiden hyväksyttävien määrittelyperusteiden valossa.

| (143) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että sen epäilykset, jotka koskivat palvelinmarkkinoiden asianmukaista määrittelyä Dellin markkinaosuuden määrittämistä varten, eivät ole hälventyneet. |
| --- | --- |

(143)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että sen epäilykset, jotka koskivat palvelinmarkkinoiden asianmukaista määrittelyä Dellin markkinaosuuden määrittämistä varten, eivät ole hälventyneet.

6.6.2.2   Palvelimien merkitykselliset maantieteelliset markkinat

| (144) | Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 78–81 ja 105 kappale) suhtautuvansa epäilevästi siihen, onko palvelimien merkityksellisinä maantieteellisinä markkinoina pidettävä ETA-aluetta, EMEA-aluetta vai koko maailmaa. |
| --- | --- |

(144)

Komissio totesi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 78–81 ja 105 kappale) suhtautuvansa epäilevästi siihen, onko palvelimien merkityksellisinä maantieteellisinä markkinoina pidettävä ETA-aluetta, EMEA-aluetta vai koko maailmaa.

| (145) | Puolan viranomaisten esittämien huomautusten perusteella komissio katsoo, että esitetyt väitteet liittyvät ainoastaan Dellin liiketoimintamalliin ja toimintatapoihin, eikä niitä pidä soveltaa muihin palvelimien valmistajiin eivätkä ne kuvaa palvelinmarkkinoiden toimintaa yleensä. |
| --- | --- |

(145)

Puolan viranomaisten esittämien huomautusten perusteella komissio katsoo, että esitetyt väitteet liittyvät ainoastaan Dellin liiketoimintamalliin ja toimintatapoihin, eikä niitä pidä soveltaa muihin palvelimien valmistajiin eivätkä ne kuvaa palvelinmarkkinoiden toimintaa yleensä.

| (146) | Komissio toteaa, että asianomaisten osapuolten esittämien huomautusten mukaan palvelimilla käydään kauppaa laajemmin kuin ETA- tai EMEA-alueen puitteissa ja että valtaosa tuottajista toimii maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

(146)

Komissio toteaa, että asianomaisten osapuolten esittämien huomautusten mukaan palvelimilla käydään kauppaa laajemmin kuin ETA- tai EMEA-alueen puitteissa ja että valtaosa tuottajista toimii maailmanlaajuisesti.

| (147) | Komissio katsoo kuitenkin, että palvelimien maantieteelliset markkinat ovat merkitykselliset ainoastaan kun tarkastellaan Dellin osuutta x86-palvelimien markkinoista. |
| --- | --- |

(147)

Komissio katsoo kuitenkin, että palvelimien maantieteelliset markkinat ovat merkitykselliset ainoastaan kun tarkastellaan Dellin osuutta x86-palvelimien markkinoista.

| (148) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että vaikka saattaa olla perusteltua katsoa, että palvelimien maantieteelliset markkinat käsittävät koko maailman, palvelimien tuotemarkkinoiden määrittelyä koskevien epävarmuustekijöiden vuoksi kysymys palvelimien maantieteellisistä markkinoista voidaan kuitenkin jättää avoimeksi. |
| --- | --- |

(148)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, että vaikka saattaa olla perusteltua katsoa, että palvelimien maantieteelliset markkinat käsittävät koko maailman, palvelimien tuotemarkkinoiden määrittelyä koskevien epävarmuustekijöiden vuoksi kysymys palvelimien maantieteellisistä markkinoista voidaan kuitenkin jättää avoimeksi.

6.6.2.3   Päätelmät markkinaosuustestin noudattamisesta palvelimien osalta

| (149) | Komissio katsoo, että tuki saattaa aiheuttaa kilpailuongelmia riippuen siitä, miten palvelinmarkkinat määritellään. Etenkin kun tarkastellaan jakoa x86-palvelimiin ja muihin palvelimiin, toimenpidettä voitaisiin pitää tuotemarkkinoiden x86-palvelimia koskevan segmentin osalta tukena yritykselle, jonka markkinaosuus on yli 25 prosenttia maailmanlaajuisista merkityksellisistä markkinoista. Tämän vuoksi on arvioitava perusteellisesti tuen vaikutuksia palvelinmarkkinoihin. |
| --- | --- |

(149)

Komissio katsoo, että tuki saattaa aiheuttaa kilpailuongelmia riippuen siitä, miten palvelinmarkkinat määritellään. Etenkin kun tarkastellaan jakoa x86-palvelimiin ja muihin palvelimiin, toimenpidettä voitaisiin pitää tuotemarkkinoiden x86-palvelimia koskevan segmentin osalta tukena yritykselle, jonka markkinaosuus on yli 25 prosenttia maailmanlaajuisista merkityksellisistä markkinoista. Tämän vuoksi on arvioitava perusteellisesti tuen vaikutuksia palvelinmarkkinoihin.

6.6.3   Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitettyjä epäilyksiä koskevat päätelmät

| (150) | Komissio katsoo, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilykset siitä, onko tuki aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyjen edellytysten mukaista, eivät ole hälventyneet. |
| --- | --- |

(150)

Komissio katsoo, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esitetyt epäilykset siitä, onko tuki aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyjen edellytysten mukaista, eivät ole hälventyneet.

| (151) | Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa todetaan, että jos jompikumpi a ja b alakohdassa mainituista raja-arvoista ylittyy arvioitavana olevan toimenpiteen osalta (40), perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen jälkeen on suoritettava yksityiskohtainen arviointi sen varmistamiseksi, että tuki on tarpeen kannustavan vaikutuksen luomiseksi investoinnille ja että tukitoimenpiteen hyödyt ovat kilpailun vääristymää ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta suuremmat. |
| --- | --- |

(151)

Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdassa todetaan, että jos jompikumpi a ja b alakohdassa mainituista raja-arvoista ylittyy arvioitavana olevan toimenpiteen osalta (40), perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisen jälkeen on suoritettava yksityiskohtainen arviointi sen varmistamiseksi, että tuki on tarpeen kannustavan vaikutuksen luomiseksi investoinnille ja että tukitoimenpiteen hyödyt ovat kilpailun vääristymää ja jäsenvaltioiden väliseen kauppaan kohdistuvaa vaikutusta suuremmat.

6.7   Perusteellinen arviointi

| (152) | Perusteellinen arviointi laaditaan aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon perusteella. Tiedonannossa määriteltyjen kriteerien perusteella arvioidaan sekä tuen myönteisiä että kielteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(152)

Perusteellinen arviointi laaditaan aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon perusteella. Tiedonannossa määriteltyjen kriteerien perusteella arvioidaan sekä tuen myönteisiä että kielteisiä vaikutuksia.

6.7.1   Tuen myönteiset vaikutukset

6.7.1.1   Tuen tarkoitus

| (153) | Puolan viranomaiset toteavat, että Łódźin voivodikunnassa toteutettava Dellin investointi on pitkäaikainen sitoumus (tuotantolaitoksia on käytettävä vähintään viiden vuoden ajan rakentamisen jälkeen ja luodut työpaikat on säilytettävä niin ikään viiden vuoden ajan). Lisäksi kyseessä on tärkeä ennakkotapaus, joka saattaa tuoda voivodikuntaan muitakin investointeja. Näin ollen kyseessä on Łódźin voivodikunnan hyväksi tehtävä uskottava sitoumus, joka auttaa luomaan välittömiä työpaikkoja ja edistää aluekehitystä. |
| --- | --- |

(153)

Puolan viranomaiset toteavat, että Łódźin voivodikunnassa toteutettava Dellin investointi on pitkäaikainen sitoumus (tuotantolaitoksia on käytettävä vähintään viiden vuoden ajan rakentamisen jälkeen ja luodut työpaikat on säilytettävä niin ikään viiden vuoden ajan). Lisäksi kyseessä on tärkeä ennakkotapaus, joka saattaa tuoda voivodikuntaan muitakin investointeja. Näin ollen kyseessä on Łódźin voivodikunnan hyväksi tehtävä uskottava sitoumus, joka auttaa luomaan välittömiä työpaikkoja ja edistää aluekehitystä.

| (154) | Tätä myönteistä vaikutusta voimistaa investointihankkeen todennäköisesti aikaan saama klusterivaikutus, kun se kannustaa muitakin saman tai lähialojen yrityksiä sijoittamaan tuotantonsa lähialueille mittakaavaetujen hyödyntämiseksi. |
| --- | --- |

(154)

Tätä myönteistä vaikutusta voimistaa investointihankkeen todennäköisesti aikaan saama klusterivaikutus, kun se kannustaa muitakin saman tai lähialojen yrityksiä sijoittamaan tuotantonsa lähialueille mittakaavaetujen hyödyntämiseksi.

| (155) | Dellin panos työpaikkojen luomiseen Łódźin voivodikunnassa (41) on todennäköisesti yli 2 500 (42) välitöntä työpaikkaa tammikuuhun 2010 mennessä (43). Lisäksi alueella toimivat tavarantoimittajat, alihankkijat ja palveluntarjoajat luovat vielä noin 1 300 työpaikkaa. |
| --- | --- |

(155)

Dellin panos työpaikkojen luomiseen Łódźin voivodikunnassa (41) on todennäköisesti yli 2 500 (42) välitöntä työpaikkaa tammikuuhun 2010 mennessä (43). Lisäksi alueella toimivat tavarantoimittajat, alihankkijat ja palveluntarjoajat luovat vielä noin 1 300 työpaikkaa.

| (156) | Aluekehityksen yhteydessä Puolan viranomaiset mainitsevat myös investoinnin vaikutuksen seuraaviin tekijöihin:






  — | Koulutus: Dell tekee yhteistyötä kahden paikallisen korkeakoulun (44) kanssa (se mm. myöntää stipendejä, tilaa selvityksiä ja tarjoaa työharjoittelupaikkoja) ja aikoo aloittaa yhteistyön myös muiden Łódźin voivodikunnassa sijaitsevien korkeakoulujen (45) kanssa. Dell osallistuu myös Łódźin kaupungin aloitteesta toteutettavaan voivodikunnan inhimillisen pääoman kehittämisohjelmaan (46). Samoin kuin Irlannissa (47), yhteistyö paikallisten korkeakoulujen ja paikallishallinnon elimien kanssa tukee paikallista innovointia sekä osaamistalouden ja tietoyhteiskunnan kehitystä. |
| --- | --- | --- |

(156)

Aluekehityksen yhteydessä Puolan viranomaiset mainitsevat myös investoinnin vaikutuksen seuraaviin tekijöihin:

—

Koulutus: Dell tekee yhteistyötä kahden paikallisen korkeakoulun (44) kanssa (se mm. myöntää stipendejä, tilaa selvityksiä ja tarjoaa työharjoittelupaikkoja) ja aikoo aloittaa yhteistyön myös muiden Łódźin voivodikunnassa sijaitsevien korkeakoulujen (45) kanssa. Dell osallistuu myös Łódźin kaupungin aloitteesta toteutettavaan voivodikunnan inhimillisen pääoman kehittämisohjelmaan (46). Samoin kuin Irlannissa (47), yhteistyö paikallisten korkeakoulujen ja paikallishallinnon elimien kanssa tukee paikallista innovointia sekä osaamistalouden ja tietoyhteiskunnan kehitystä.

| — | Tietämyksen siirto: Puolassa toimiva Dellin tehdas kuuluu maailman uudenaikaisimpiin, minkä vuoksi on erittäin todennäköistä, että tapahtuu tietämyksen siirtoa paikalliseen talouteen. Tietämyksen siirron vaikutukset liittyvät Dellin voivodikunnassa toteuttamiin hallinto- ja tuotantoprosesseihin, joiden myötä operatiivinen, taloudellinen, tekninen ja logistinen (48) sekä asiakaspalveluun liittyvä osaaminen leviää voivodikunnan alueella, kuten Limerickissä on jo tapahtunut. Dell tarjoaa työntekijöilleen mahdollisuuden osallistua erilaisiin koulutuksiin (49). Hankkeen odotetaan edistävän tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvän osaamisen kehitystä ja leviämistä ja monitieteisen keskuksen perustamista, kuten Limerickissä on tapahtunut (operatiivisen, taloudellisen, teknisen ja asiakaspalveluun liittyvän osaamisen myötä). |
| --- | --- |

—

Tietämyksen siirto: Puolassa toimiva Dellin tehdas kuuluu maailman uudenaikaisimpiin, minkä vuoksi on erittäin todennäköistä, että tapahtuu tietämyksen siirtoa paikalliseen talouteen. Tietämyksen siirron vaikutukset liittyvät Dellin voivodikunnassa toteuttamiin hallinto- ja tuotantoprosesseihin, joiden myötä operatiivinen, taloudellinen, tekninen ja logistinen (48) sekä asiakaspalveluun liittyvä osaaminen leviää voivodikunnan alueella, kuten Limerickissä on jo tapahtunut. Dell tarjoaa työntekijöilleen mahdollisuuden osallistua erilaisiin koulutuksiin (49). Hankkeen odotetaan edistävän tieto- ja viestintäteknologiaan liittyvän osaamisen kehitystä ja leviämistä ja monitieteisen keskuksen perustamista, kuten Limerickissä on tapahtunut (operatiivisen, taloudellisen, teknisen ja asiakaspalveluun liittyvän osaamisen myötä).

| — | Kerrannaisvaikutukset: Dellin läsnäolo parantaa elintasoa Łódźin voivodikunnassa lisäämällä paikallisen talouden tuottavuutta ja kasvattamalla voivodikuntaan suuntautuvia rahavirtoja. Dellin investoinnin potentiaalisten kerrannaisvaikutusten määrittämistä varten Puolan viranomaiset viittaavat Dellin laatimaan selvitykseen, joka liittyy Yhdysvalloissa toteutettuun vastaavaan investointiin. Selvityksen (50) mukaan jokaista Dellin luomaa uutta työpaikkaa kohti paikallistasolla syntyi keskimäärin kaksi muuta työpaikkaa sekä 2,5 työpaikkaa muualla Yhdysvalloissa. Tältä pohjalta arvioidaan, että Dellin suunniteltu vuotuinen palkkasumma, 17,3 miljoonaa euroa, luo lisävaroja uusia työpaikkoja varten Łódźin voivodikunnassa 13 miljoonaa euroa ja koko Puolassa 9,5 miljoonaa euroa vuodessa. |
| --- | --- |

—

Kerrannaisvaikutukset: Dellin läsnäolo parantaa elintasoa Łódźin voivodikunnassa lisäämällä paikallisen talouden tuottavuutta ja kasvattamalla voivodikuntaan suuntautuvia rahavirtoja. Dellin investoinnin potentiaalisten kerrannaisvaikutusten määrittämistä varten Puolan viranomaiset viittaavat Dellin laatimaan selvitykseen, joka liittyy Yhdysvalloissa toteutettuun vastaavaan investointiin. Selvityksen (50) mukaan jokaista Dellin luomaa uutta työpaikkaa kohti paikallistasolla syntyi keskimäärin kaksi muuta työpaikkaa sekä 2,5 työpaikkaa muualla Yhdysvalloissa. Tältä pohjalta arvioidaan, että Dellin suunniteltu vuotuinen palkkasumma, 17,3 miljoonaa euroa, luo lisävaroja uusia työpaikkoja varten Łódźin voivodikunnassa 13 miljoonaa euroa ja koko Puolassa 9,5 miljoonaa euroa vuodessa.

| (157) | Kilpailija tuo esiin välillisten työpaikkojen luomiseen liittyviä epäilyksiä. Kilpailijan mukaan muut investoijat eivät laajenna tuotantokapasiteettiaan, vaan lisäävät Puolassa jo sijaitsevien tuotantolaitosten käyttöä. Kilpailija huomauttaa myös, että välilliset investoinnit on arvioitu liian suuriksi ja että Dellin läsnäolosta voivodikunnalle aiheutuvat edut jäävät rajallisiksi. |
| --- | --- |

(157)

Kilpailija tuo esiin välillisten työpaikkojen luomiseen liittyviä epäilyksiä. Kilpailijan mukaan muut investoijat eivät laajenna tuotantokapasiteettiaan, vaan lisäävät Puolassa jo sijaitsevien tuotantolaitosten käyttöä. Kilpailija huomauttaa myös, että välilliset investoinnit on arvioitu liian suuriksi ja että Dellin läsnäolosta voivodikunnalle aiheutuvat edut jäävät rajallisiksi.

| (158) | Komissio toteaa, että Puolan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja tuen tarkoituksesta ja investointihankkeen vaikutuksista aluekehitykseen, koulutukseen, tietämyksen siirtoon, potentiaalisiin kerrannaisvaikutuksiin ja välittömien ja välillisten työpaikkojen luomiseen. |
| --- | --- |

(158)

Komissio toteaa, että Puolan viranomaiset ovat toimittaneet tietoja tuen tarkoituksesta ja investointihankkeen vaikutuksista aluekehitykseen, koulutukseen, tietämyksen siirtoon, potentiaalisiin kerrannaisvaikutuksiin ja välittömien ja välillisten työpaikkojen luomiseen.

| (159) | Komissio katsoo, että Puolan viranomaisten toimittamat tiedot riittävät osoittamaan, että hanke edistää talouden kehitystä Łódźin voivodikunnassa. |
| --- | --- |

(159)

Komissio katsoo, että Puolan viranomaisten toimittamat tiedot riittävät osoittamaan, että hanke edistää talouden kehitystä Łódźin voivodikunnassa.

| (160) | Komissio katsoo, että kilpailijan huomautukset ovat perusteettomia, minkä vuoksi se ei voi ottaa niitä huomioon. |
| --- | --- |

(160)

Komissio katsoo, että kilpailijan huomautukset ovat perusteettomia, minkä vuoksi se ei voi ottaa niitä huomioon.

| (161) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että investointi todennäköisesti kaiken kaikkiaan edistää Łódźin voivodikunnan talouden kehitystä ja tukee siten aluekehityksen tavoitteiden toteutumista. |
| --- | --- |

(161)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että investointi todennäköisesti kaiken kaikkiaan edistää Łódźin voivodikunnan talouden kehitystä ja tukee siten aluekehityksen tavoitteiden toteutumista.

6.7.1.2   Tukivälineen tarkoituksenmukaisuus

| (162) | Kuten aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 17 ja 18 kohdassa muistutetaan, alkuinvestointiin myönnettävä valtiontuki on vain yksi keino parantaa markkinoiden toimintaa ja edistää talouden kehitystä epäedullisessa asemassa olevilla alueilla. Tuki on tarkoituksenmukainen väline, jos se tuo konkreettista hyötyä verrattuna muihin toimenpiteisiin. Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 18 kohdassa todetaan, että ”jos jäsenvaltio on harkinnut toimenpiteelle muita vaihtoehtoja mutta osoittaa, että tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen käytöstä koituu etua, toimenpidettä pidetään tarkoituksenmukaisena välineenä”. |
| --- | --- |

(162)

Kuten aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 17 ja 18 kohdassa muistutetaan, alkuinvestointiin myönnettävä valtiontuki on vain yksi keino parantaa markkinoiden toimintaa ja edistää talouden kehitystä epäedullisessa asemassa olevilla alueilla. Tuki on tarkoituksenmukainen väline, jos se tuo konkreettista hyötyä verrattuna muihin toimenpiteisiin. Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 18 kohdassa todetaan, että ”jos jäsenvaltio on harkinnut toimenpiteelle muita vaihtoehtoja mutta osoittaa, että tietylle yritykselle myönnettävän valtiontuen kaltaisen valikoivan välineen käytöstä koituu etua, toimenpidettä pidetään tarkoituksenmukaisena välineenä”.

| (163) | Puolan viranomaiset selittävät 18 päivänä helmikuuta 2009 toimittamiensa tietojen yhteydessä yksityiskohtaisesti, että valtiontuen myöntäminen Dell Polskan Łódźissa toteuttaman investoinnin kaltaisille suurille hankkeille, joista on hyötyä aluetasolla, on ainoa tarkoituksenmukainen keino puuttua voivodikunnan taloudellisiin ongelmiin (jo toteutettujen yleisten toimenpiteiden ohella). |
| --- | --- |

(163)

Puolan viranomaiset selittävät 18 päivänä helmikuuta 2009 toimittamiensa tietojen yhteydessä yksityiskohtaisesti, että valtiontuen myöntäminen Dell Polskan Łódźissa toteuttaman investoinnin kaltaisille suurille hankkeille, joista on hyötyä aluetasolla, on ainoa tarkoituksenmukainen keino puuttua voivodikunnan taloudellisiin ongelmiin (jo toteutettujen yleisten toimenpiteiden ohella).

| (164) | Konsulttiyritys LECG:n laatiman selvityksen perusteella Puolan viranomaiset toteavat, että vaikka talouden kehityksen tukemiseksi on toteutettu sekä valtakunnallisia että alueellisia yleisiä toimenpiteitä investoimalla infrastruktuurin ja tuotannon perustekijöihin erityisesti rakennerahaston varojen avulla, eri alueiden välillä on edelleen suuria epäsuhtaisuuksia koko Puolan ja erityisesti Łódźin voivodikunnan tasolla. Selvityksen tiedot osoittavat erityisesti, että BKT asukasta kohti on Łódźin voivodikunnassa maan keskitasoa alempi, kun taas työttömyysprosentti on maan keskitasoa suurempi. Myös pitkäaikaistyöttömiä on enemmän kuin koko Puolassa keskimäärin. Lisäksi keskipalkka on voivodikunnassa maan keskitasoa alempi. Sitä paitsi keskipalkan epäsuhtaisuus voivodikunnan ja koko maan välillä vain lisääntyi vuosina 2004–2007. |
| --- | --- |

(164)

Konsulttiyritys LECG:n laatiman selvityksen perusteella Puolan viranomaiset toteavat, että vaikka talouden kehityksen tukemiseksi on toteutettu sekä valtakunnallisia että alueellisia yleisiä toimenpiteitä investoimalla infrastruktuurin ja tuotannon perustekijöihin erityisesti rakennerahaston varojen avulla, eri alueiden välillä on edelleen suuria epäsuhtaisuuksia koko Puolan ja erityisesti Łódźin voivodikunnan tasolla. Selvityksen tiedot osoittavat erityisesti, että BKT asukasta kohti on Łódźin voivodikunnassa maan keskitasoa alempi, kun taas työttömyysprosentti on maan keskitasoa suurempi. Myös pitkäaikaistyöttömiä on enemmän kuin koko Puolassa keskimäärin. Lisäksi keskipalkka on voivodikunnassa maan keskitasoa alempi. Sitä paitsi keskipalkan epäsuhtaisuus voivodikunnan ja koko maan välillä vain lisääntyi vuosina 2004–2007.

| (165) | Puolan viranomaiset toteavat myös, että koko Puolassa ulkomaisten investointien houkuttelemiseksi toteutetut yleiset toimenpiteet näyttäisivät vaikuttaneen suoriin ulkomaisiin investointeihin vain rajoitetusti. Selvityksen yhteydessä saatujen tietojen perusteella suorien ulkomaisten investointien määrä on Puolassa yksi alimmista prosentteina BKT:sta mitattuna, kun tilannetta verrataan muihin EU:hun vuonna 2004 ja sen jälkeen liittyneisiin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

(165)

Puolan viranomaiset toteavat myös, että koko Puolassa ulkomaisten investointien houkuttelemiseksi toteutetut yleiset toimenpiteet näyttäisivät vaikuttaneen suoriin ulkomaisiin investointeihin vain rajoitetusti. Selvityksen yhteydessä saatujen tietojen perusteella suorien ulkomaisten investointien määrä on Puolassa yksi alimmista prosentteina BKT:sta mitattuna, kun tilannetta verrataan muihin EU:hun vuonna 2004 ja sen jälkeen liittyneisiin jäsenvaltioihin.

| (166) | Puolan viranomaiset katsovat, että Łódźin voivodikunnan kehityksen suhteellinen viivästyminen osoittaa alueella tarvittavan lisää kohdennettuja toimenpiteitä. Puolan viranomaiset katsovat tältä osin, että suuret investointihankkeet tuovat hyötyä työmarkkinoille ja edistävät infrastruktuurin kehittämistä ja tuovat näin mukanaan lisäinvestointeja taloudellisen toiminnan keskittymisen ja sen liitännäisvaikutusten myötä (teollisuuden keskittyminen, epäsuora kasvu, tietämyksen ja teknologian siirto). Siksi suurten investointihankkeiden toteuttamiseen myönnetty valtiontuki voi olla tehokas keino edistää aluekehitystä. |
| --- | --- |

(166)

Puolan viranomaiset katsovat, että Łódźin voivodikunnan kehityksen suhteellinen viivästyminen osoittaa alueella tarvittavan lisää kohdennettuja toimenpiteitä. Puolan viranomaiset katsovat tältä osin, että suuret investointihankkeet tuovat hyötyä työmarkkinoille ja edistävät infrastruktuurin kehittämistä ja tuovat näin mukanaan lisäinvestointeja taloudellisen toiminnan keskittymisen ja sen liitännäisvaikutusten myötä (teollisuuden keskittyminen, epäsuora kasvu, tietämyksen ja teknologian siirto). Siksi suurten investointihankkeiden toteuttamiseen myönnetty valtiontuki voi olla tehokas keino edistää aluekehitystä.

| (167) | Kilpailija väittää, että koska kyseessä on tapauskohtainen eikä tukiohjelmaan perustuva tuki, Puola ei ole velvollinen myöntämään tukea kaikille talouden toimijoille tasavertaisin edellytyksin. Kilpailija katsoo, että periaatteessa vastaavaa tukea voitaisiin tarjota myös Dellin kilpailijoille, mutta epäilee, voitaisiinko nykyisessä taloudellisessa tilanteessa myöntää yli 50 miljoonaa euroa toiselle tietokoneiden valmistajalle. |
| --- | --- |

(167)

Kilpailija väittää, että koska kyseessä on tapauskohtainen eikä tukiohjelmaan perustuva tuki, Puola ei ole velvollinen myöntämään tukea kaikille talouden toimijoille tasavertaisin edellytyksin. Kilpailija katsoo, että periaatteessa vastaavaa tukea voitaisiin tarjota myös Dellin kilpailijoille, mutta epäilee, voitaisiinko nykyisessä taloudellisessa tilanteessa myöntää yli 50 miljoonaa euroa toiselle tietokoneiden valmistajalle.

| (168) | Kilpailija toteaa, että aluetukisuuntaviivojen 10 kohdan mukaan tapauskohtaista tukea voidaan myöntää ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa. Kilpailija katsoo, että tapauskohtaisen tuen myöntäminen on perusteetonta ja epäasianmukaista, koska se vahvistaa kyseisen yrityksen asemaa markkinoilla, joiden tarjonnasta sillä on suuri osuus (palvelinmarkkinat), sekä taantuvilla markkinoilla (pöytätietokoneiden markkinat). |
| --- | --- |

(168)

Kilpailija toteaa, että aluetukisuuntaviivojen 10 kohdan mukaan tapauskohtaista tukea voidaan myöntää ainoastaan poikkeuksellisissa olosuhteissa. Kilpailija katsoo, että tapauskohtaisen tuen myöntäminen on perusteetonta ja epäasianmukaista, koska se vahvistaa kyseisen yrityksen asemaa markkinoilla, joiden tarjonnasta sillä on suuri osuus (palvelinmarkkinat), sekä taantuvilla markkinoilla (pöytätietokoneiden markkinat).

| (169) | Puolan viranomaiset toteavat, että kilpailijan huomautuksissa ei väitetä, että Łódźin voivodikunnan talouden epäsuotuisa tilanne voitaisiin korjata muiden keinojen kuin suurelle investointihankkeelle myönnettävän valtiontuen avulla. Puolan viranomaiset huomauttavat, että kilpailija katsoo ainoastaan, että vastaavaa tukea ei voida myöntää muille talouden toimijoille. Puolan viranomaisten mukaan näkemys johtuu aluetukisuuntaviivoissa määriteltyä tarkoituksenmukaisuuden käsitettä koskevasta väärinymmärryksestä; käsitteen perusteella komissiolla on velvollisuus tutkia, olisiko tuen tarkoitus voitu toteuttaa muiden keinojen avulla. Puolan viranomaiset katsovat, että kilpailija ei esitä mitään tällaista. |
| --- | --- |

(169)

Puolan viranomaiset toteavat, että kilpailijan huomautuksissa ei väitetä, että Łódźin voivodikunnan talouden epäsuotuisa tilanne voitaisiin korjata muiden keinojen kuin suurelle investointihankkeelle myönnettävän valtiontuen avulla. Puolan viranomaiset huomauttavat, että kilpailija katsoo ainoastaan, että vastaavaa tukea ei voida myöntää muille talouden toimijoille. Puolan viranomaisten mukaan näkemys johtuu aluetukisuuntaviivoissa määriteltyä tarkoituksenmukaisuuden käsitettä koskevasta väärinymmärryksestä; käsitteen perusteella komissiolla on velvollisuus tutkia, olisiko tuen tarkoitus voitu toteuttaa muiden keinojen avulla. Puolan viranomaiset katsovat, että kilpailija ei esitä mitään tällaista.

| (170) | Komissio toteaa, että tukivälineen tarkoituksenmukaisuutta koskevat Puolan viranomaisten väitteet perustuvat makrotaloudellisiin tekijöihin, jotka vaikuttavat Puolan talouden kehitykseen sekä kansallisella että aluetasolla. Viranomaiset toteavat, että koska Puola yleensä ja Łódźin voivodikunta erityisesti ovat epäedullisessa asemassa, koko Puolassa toteutetut yleiset toimenpiteet vaikuttavat suorien ulkomaisten investointien määrään rajoitetusti (toisin kuin tapauskohtainen tuki tietyillä alueilla toteutettaville suurille investointihankkeille) ja että Puolan eri alueiden välillä on edelleen nähtävissä suuria epäsuhtaisuuksia. Puolan viranomaiset huomauttavat, että Łódźin voivodikunta kuuluu alueisiin, joilla BKT asukasta kohti laskettuna on erittäin alhainen, työttömyysprosentti korkea ja kuukauden keskibruttopalkka alhainen. Puolan viranomaiset päättelevät, että koska markkinoiden häiriöt estävät niiden normaalin toiminnan, suurille investointihankkeille myönnettävä valtiontuki on tehokas keino parantaa aluekehitystä teollisuustoiminnan tiivistämisen, yritysten ryhmittymisen ja näihin liittyvien seurausten (lisäinvestointien houkutteleminen, heijastusvaikutukset, epäsuora kasvu) avulla. |
| --- | --- |

(170)

Komissio toteaa, että tukivälineen tarkoituksenmukaisuutta koskevat Puolan viranomaisten väitteet perustuvat makrotaloudellisiin tekijöihin, jotka vaikuttavat Puolan talouden kehitykseen sekä kansallisella että aluetasolla. Viranomaiset toteavat, että koska Puola yleensä ja Łódźin voivodikunta erityisesti ovat epäedullisessa asemassa, koko Puolassa toteutetut yleiset toimenpiteet vaikuttavat suorien ulkomaisten investointien määrään rajoitetusti (toisin kuin tapauskohtainen tuki tietyillä alueilla toteutettaville suurille investointihankkeille) ja että Puolan eri alueiden välillä on edelleen nähtävissä suuria epäsuhtaisuuksia. Puolan viranomaiset huomauttavat, että Łódźin voivodikunta kuuluu alueisiin, joilla BKT asukasta kohti laskettuna on erittäin alhainen, työttömyysprosentti korkea ja kuukauden keskibruttopalkka alhainen. Puolan viranomaiset päättelevät, että koska markkinoiden häiriöt estävät niiden normaalin toiminnan, suurille investointihankkeille myönnettävä valtiontuki on tehokas keino parantaa aluekehitystä teollisuustoiminnan tiivistämisen, yritysten ryhmittymisen ja näihin liittyvien seurausten (lisäinvestointien houkutteleminen, heijastusvaikutukset, epäsuora kasvu) avulla.

| (171) | Komissio toteaa Puolan viranomaisten huomautuksista, että viranomaiset ovat esittäneet kattavat taloudelliset perustelut sille, että valtiontuen myöntäminen Dell Polskan toteuttaman hankkeen kaltaisille suurille investointihankkeille, joista on alueellista hyötyä, ovat tarkoituksenmukainen keino pyrkiä ratkaisemaan Łódźin voivodikunnan taloudelliset ongelmat (jo toteutettujen yleisten toimenpiteiden ohella). |
| --- | --- |

(171)

Komissio toteaa Puolan viranomaisten huomautuksista, että viranomaiset ovat esittäneet kattavat taloudelliset perustelut sille, että valtiontuen myöntäminen Dell Polskan toteuttaman hankkeen kaltaisille suurille investointihankkeille, joista on alueellista hyötyä, ovat tarkoituksenmukainen keino pyrkiä ratkaisemaan Łódźin voivodikunnan taloudelliset ongelmat (jo toteutettujen yleisten toimenpiteiden ohella).

| (172) | Kilpailijan huomautuksista komissio toteaa, että lukuun ottamatta verotukseen liittyviä tukiohjelmia, joiden yhteydessä tuki myönnetään automaattisesti suhteessa tukikelpoisiin kustannuksiin ilman minkäänlaista viranomaisten vapaata harkintavaltaa, ei ole olemassa velvoitetta, jonka mukaan jäsenvaltion olisi myönnettävä tukea kaikille tiettyä alaa edustaville talouden toimijoille tasavertaisin edellytyksin. Tämä koskee myös hyväksyttyjen tai voimassa olevien tukiohjelmien puitteissa myönnettyä tukea. Lisäksi komissio huomauttaa, että vaikka yksittäinen tapauskohtainen tuki on perusteltava tuen tarkoituksen ja sen seurausten avulla, tämä vaatimus ei liity tukivälineen tarkoituksenmukaisuuteen, joka koskee sitä, onko tuki välttämätöntä suhteessa yleisiin toimenpiteisiin, tuen luonteesta riippumatta. |
| --- | --- |

(172)

Kilpailijan huomautuksista komissio toteaa, että lukuun ottamatta verotukseen liittyviä tukiohjelmia, joiden yhteydessä tuki myönnetään automaattisesti suhteessa tukikelpoisiin kustannuksiin ilman minkäänlaista viranomaisten vapaata harkintavaltaa, ei ole olemassa velvoitetta, jonka mukaan jäsenvaltion olisi myönnettävä tukea kaikille tiettyä alaa edustaville talouden toimijoille tasavertaisin edellytyksin. Tämä koskee myös hyväksyttyjen tai voimassa olevien tukiohjelmien puitteissa myönnettyä tukea. Lisäksi komissio huomauttaa, että vaikka yksittäinen tapauskohtainen tuki on perusteltava tuen tarkoituksen ja sen seurausten avulla, tämä vaatimus ei liity tukivälineen tarkoituksenmukaisuuteen, joka koskee sitä, onko tuki välttämätöntä suhteessa yleisiin toimenpiteisiin, tuen luonteesta riippumatta.

| (173) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että ilmoitettu tuki on tarkoituksenmukainen väline tuen tarkoitusten saavuttamista silmällä pitäen. |
| --- | --- |

(173)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että ilmoitettu tuki on tarkoituksenmukainen väline tuen tarkoitusten saavuttamista silmällä pitäen.

6.7.1.3   Kannustava vaikutus

| (174) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 108 kappale) komissio pyysi todisteita siitä, oliko tuki vaikuttanut yrityksen taloudellisiin päätöksiin ja missä määrin, voidakseen arvioida aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 19–28 kohdassa tarkoitettua tuen kannustavaa vaikutusta. |
| --- | --- |

(174)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 108 kappale) komissio pyysi todisteita siitä, oliko tuki vaikuttanut yrityksen taloudellisiin päätöksiin ja missä määrin, voidakseen arvioida aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 19–28 kohdassa tarkoitettua tuen kannustavaa vaikutusta.

| (175) | Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 22 kohdassa mainitaan kaksi vaihtoehtoista skenaariota, joiden perusteella tuen kannustava vaikutus voidaan todentaa. Skenaarion 1 mukaan ”tuki kannustaa tekemään myönteisen investointipäätöksen, koska investointi, joka ei muuten olisi yritykselle kannattava millään sijaintipaikalla, voidaan toteuttaa tukialueella”. Skenaarion 2 mukaan ”tuki kannustaa sijoittamaan suunnitellun investoinnin kyseiselle alueelle muun alueen sijaan, koska se korvaa tukialueelle sijoittautumiseen liittyvät nettohaitat ja kustannukset”. |
| --- | --- |

(175)

Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 22 kohdassa mainitaan kaksi vaihtoehtoista skenaariota, joiden perusteella tuen kannustava vaikutus voidaan todentaa. Skenaarion 1 mukaan ”tuki kannustaa tekemään myönteisen investointipäätöksen, koska investointi, joka ei muuten olisi yritykselle kannattava millään sijaintipaikalla, voidaan toteuttaa tukialueella”. Skenaarion 2 mukaan ”tuki kannustaa sijoittamaan suunnitellun investoinnin kyseiselle alueelle muun alueen sijaan, koska se korvaa tukialueelle sijoittautumiseen liittyvät nettohaitat ja kustannukset”.

| (176) | Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 23 kohdassa todetaan, että ”jäsenvaltion olisi osoitettava komissiolle tuen kannustava vaikutus”, ”ilmoitettava, kumpi skenaario pätee kyseisessä tapauksessa” ja ”toimitettava [...] kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta”. |
| --- | --- |

(176)

Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 23 kohdassa todetaan, että ”jäsenvaltion olisi osoitettava komissiolle tuen kannustava vaikutus”, ”ilmoitettava, kumpi skenaario pätee kyseisessä tapauksessa” ja ”toimitettava [...] kattava kuvaus vaihtoehtoisesta skenaariosta”.

| (177) | Puolan viranomaiset ovat toimittaneet tuen kannustavaa vaikutusta ja oikeasuhteisuutta koskevat tiedot. Puolan viranomaiset toteavat erityisesti 18 päivänä helmikuuta 2009 toimitetuissa tiedoissa, että Dell määritteli vuosina 2005–2006, millaisen hankkeen avulla suunniteltu kysyntä voitaisiin tyydyttää, ja päätti toteuttaa hankkeen sen sijaintipaikasta riippumatta. Tämän vuoksi ei ole tarpeen pohtia, olisiko investointi toteutettu vai ei, kuten skenaariossa 1 edellytetään. |
| --- | --- |

(177)

Puolan viranomaiset ovat toimittaneet tuen kannustavaa vaikutusta ja oikeasuhteisuutta koskevat tiedot. Puolan viranomaiset toteavat erityisesti 18 päivänä helmikuuta 2009 toimitetuissa tiedoissa, että Dell määritteli vuosina 2005–2006, millaisen hankkeen avulla suunniteltu kysyntä voitaisiin tyydyttää, ja päätti toteuttaa hankkeen sen sijaintipaikasta riippumatta. Tämän vuoksi ei ole tarpeen pohtia, olisiko investointi toteutettu vai ei, kuten skenaariossa 1 edellytetään.

| (178) | Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 25 kohdan osalta komissio toteaa, että tuki liittyy skenaarioon 2. Tämän vuoksi on arvioitava tuen vaikutuksia siltä kannalta, miten sen sijoittaminen kohdealueelle hyödyttää kyseistä aluetta eikä jotakin muuta aluetta (jolle ei oleteta myönnettävän tukea vaihtoehtoisen skenaarion perusteella). |
| --- | --- |

(178)

Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 25 kohdan osalta komissio toteaa, että tuki liittyy skenaarioon 2. Tämän vuoksi on arvioitava tuen vaikutuksia siltä kannalta, miten sen sijoittaminen kohdealueelle hyödyttää kyseistä aluetta eikä jotakin muuta aluetta (jolle ei oleteta myönnettävän tukea vaihtoehtoisen skenaarion perusteella).

| (179) | Puolan viranomaiset ilmoittivat 18 päivänä helmikuuta 2009 toimitetuissa tiedoissa, että hankkeen sijaintipaikan määrittämistä varten Dell analysoi ja vertaili useamman mahdollisen sijaintipaikan kustannuksia ja hyötyjä. Niistä se valitsi lopulta kaksi mahdollista investointihankkeen toteuttamispaikkaa, jotka olivat Łódź Puolassa ja Nitra Slovakiassa (51). |
| --- | --- |

(179)

Puolan viranomaiset ilmoittivat 18 päivänä helmikuuta 2009 toimitetuissa tiedoissa, että hankkeen sijaintipaikan määrittämistä varten Dell analysoi ja vertaili useamman mahdollisen sijaintipaikan kustannuksia ja hyötyjä. Niistä se valitsi lopulta kaksi mahdollista investointihankkeen toteuttamispaikkaa, jotka olivat Łódź Puolassa ja Nitra Slovakiassa (51).

| (180) | Keväällä 2006 Dell laati analyysin, joka esitetään Puolan viranomaisten toimittamassa yrityksen luottamuksellisessa asiakirjassa. Analyysin tarkoituksena oli määrittää ja tarkistaa ne ratkaisevat kustannustekijät, joiden perusteella vertailtaisiin kahden eri sijaintipaikan (52) (jotka olivat [...]) etuja. Asiakirjassa vertailtiin myös kahteen tarkasteltavana olleeseen sijaintipaikkaan liittyviä kustannusten nettonykyarvon määrällisiä eroja (53). |
| --- | --- |

(180)

Keväällä 2006 Dell laati analyysin, joka esitetään Puolan viranomaisten toimittamassa yrityksen luottamuksellisessa asiakirjassa. Analyysin tarkoituksena oli määrittää ja tarkistaa ne ratkaisevat kustannustekijät, joiden perusteella vertailtaisiin kahden eri sijaintipaikan (52) (jotka olivat [...]) etuja. Asiakirjassa vertailtiin myös kahteen tarkasteltavana olleeseen sijaintipaikkaan liittyviä kustannusten nettonykyarvon määrällisiä eroja (53).

| (181) | Kyseisen asiakirjan pohjalta konsulttiyritys LECG laati analyysin kahteen tarkasteltavana olleeseen sijaintipaikkaan liittyvien kustannusten nettonykyarvon määrällisistä eroista. Kun otetaan huomioon vaihtoehtoinen tilanne, LECG:n selvitys osoittaa, että [...] ja [...] liittyvät hyötytekijät, jotka saadaan sijoittamalla hanke Łódźiin, eivät näiden seikkojen osalta ylitä Łódźiin liittyviä haittatekijöitä verrattuna tilanteeseen, jossa hanke sijoitettaisiin Nitraan. Kustannusten nettonykyarvoa vuosina 2007–2018 koskeva analyysi osoittaa, että jos tukea ei myönnetä (ei Łódźissa eikä Nitrassa), Dellin kannalta yleensä ottaen suotuisampi sijaintipaikka olisi Nitra (ks. jäljempänä oleva taulukko).

  Kustannusten nettonykyarvon vertailu Łódź v. Nitra







  (tuhansina euroina) |
| --- | --- |
| Kategoria/kassavirrat | Nettonykyarvo vuosina 1–12 |
| [...] – Łódź | [...] |
| [...] – Łódź | [...] |
| [...] – Łódź | [...] |
| [...] – Łódź | [...] |
| Epäsuotuisten tekijöiden nettonykyarvo yhteensä, jos hanke sijoitettaisiin Łódźin voivodikuntaan (ilman valtiontukea) | –40 360 |
| Huomautukset: Kaikkien kassavirtojen, tuki mukaan luettuna, arvioinnissa käytettävä diskonttaustekijä ovat keskimääräiset pääomakustannukset ([...] %), joita Dell käyttää kaikkien investointihankkeidensa arvioinnissa yleensä. Valuuttakurssien laskemisessa käytetään syyskuun 2006 keskimääräistä kurssia (tuolloin allekirjoitettiin Dellin ja Puolan hallituksen välinen yhteisymmärryspöytäkirja).

  Lähde: LECG:n laskelmat, jotka perustuvat Dellin toimittamiin tietoihin. |

(181)

Kyseisen asiakirjan pohjalta konsulttiyritys LECG laati analyysin kahteen tarkasteltavana olleeseen sijaintipaikkaan liittyvien kustannusten nettonykyarvon määrällisistä eroista. Kun otetaan huomioon vaihtoehtoinen tilanne, LECG:n selvitys osoittaa, että [...] ja [...] liittyvät hyötytekijät, jotka saadaan sijoittamalla hanke Łódźiin, eivät näiden seikkojen osalta ylitä Łódźiin liittyviä haittatekijöitä verrattuna tilanteeseen, jossa hanke sijoitettaisiin Nitraan. Kustannusten nettonykyarvoa vuosina 2007–2018 koskeva analyysi osoittaa, että jos tukea ei myönnetä (ei Łódźissa eikä Nitrassa), Dellin kannalta yleensä ottaen suotuisampi sijaintipaikka olisi Nitra (ks. jäljempänä oleva taulukko).

Kustannusten nettonykyarvon vertailu Łódź v. Nitra

(tuhansina euroina)

Kategoria/kassavirrat

Nettonykyarvo vuosina 1–12

[...] – Łódź

[...]

[...] – Łódź

[...]

[...] – Łódź

[...]

[...] – Łódź

[...]

Epäsuotuisten tekijöiden nettonykyarvo yhteensä, jos hanke sijoitettaisiin Łódźin voivodikuntaan (ilman valtiontukea)

–40 360

Huomautukset: Kaikkien kassavirtojen, tuki mukaan luettuna, arvioinnissa käytettävä diskonttaustekijä ovat keskimääräiset pääomakustannukset ([...] %), joita Dell käyttää kaikkien investointihankkeidensa arvioinnissa yleensä. Valuuttakurssien laskemisessa käytetään syyskuun 2006 keskimääräistä kurssia (tuolloin allekirjoitettiin Dellin ja Puolan hallituksen välinen yhteisymmärryspöytäkirja).

Lähde: LECG:n laskelmat, jotka perustuvat Dellin toimittamiin tietoihin.

| (182) | Puolan viranomaiset huomauttavat, että Dellillä ei ollut muita virallisia asiakirjoja, joissa vertailtaisiin kyseistä kahta investointipaikkaa. Dellin ei tarvinnut laatia tällaisia asiakirjoja, koska sen päätöksentekoprosessi perustui sijaintipaikan valinnasta vastaavan työryhmän yrityksen hallitukselle esittämiin suosituksiin. Työryhmä arvioi perusteellisesti kaikkia mahdollisia sijaintipaikkoja tehtyään useita käyntejä ja neuvoteltuaan viranomaisten kanssa valtiontukipaketista, minkä jälkeen se esitti yrityksen hallitukselle suosituksensa lopulliseksi päätökseksi. |
| --- | --- |

(182)

Puolan viranomaiset huomauttavat, että Dellillä ei ollut muita virallisia asiakirjoja, joissa vertailtaisiin kyseistä kahta investointipaikkaa. Dellin ei tarvinnut laatia tällaisia asiakirjoja, koska sen päätöksentekoprosessi perustui sijaintipaikan valinnasta vastaavan työryhmän yrityksen hallitukselle esittämiin suosituksiin. Työryhmä arvioi perusteellisesti kaikkia mahdollisia sijaintipaikkoja tehtyään useita käyntejä ja neuvoteltuaan viranomaisten kanssa valtiontukipaketista, minkä jälkeen se esitti yrityksen hallitukselle suosituksensa lopulliseksi päätökseksi.

| (183) | Puolan viranomaiset toteavat, että yhteisymmärryspöytäkirja, joka käytännössä muodostaa aiesopimuksen, on lopullinen asiakirja, joka vahvistaa Dellin päätöksen toteuttaa investointi Puolassa määrätyin edellytyksin, joihin sisältyy erityisesti valtiontukipaketti. |
| --- | --- |

(183)

Puolan viranomaiset toteavat, että yhteisymmärryspöytäkirja, joka käytännössä muodostaa aiesopimuksen, on lopullinen asiakirja, joka vahvistaa Dellin päätöksen toteuttaa investointi Puolassa määrätyin edellytyksin, joihin sisältyy erityisesti valtiontukipaketti.

| (184) | Puolan viranomaiset huomauttavat, että investoinnin edellytykset ja erityisesti valtiontuki perustuivat Dellin ja Puolan hallitusta edustavien eri instituutioiden pitkällisiin neuvotteluihin (joita johti tiedottamisesta ja ulkomaisista investoinneista vastaava Puolan virasto Polska Agencja Informacji i Inwestycji Zagranicznych). Ensimmäiset tapaamiset järjestettiin huhtikuussa 2005, minkä jälkeen tehtiin useita vierailuja eri paikkoihin Puolassa. Tukea koskevat alustavat tarjoukset esitettiin Dellille vuoden 2005 lopulla. Yhteisymmärryspöytäkirjan luonnosta koskevat neuvottelut kestivät toukokuusta 2006 heinäkuuhun 2006, jolloin osapuolet pääsivät sopimukseen alustavasta luonnoksesta. Elokuussa 2006 luonnokseen tehtiin joitakin muutoksia, ja kaikki osapuolet allekirjoittivat asiakirjan 19 päivänä syyskuuta 2006, mikä vahvisti Dellin päätöksen toteuttaa investointi Puolassa. |
| --- | --- |

(184)

Puolan viranomaiset huomauttavat, että investoinnin edellytykset ja erityisesti valtiontuki perustuivat Dellin ja Puolan hallitusta edustavien eri instituutioiden pitkällisiin neuvotteluihin (joita johti tiedottamisesta ja ulkomaisista investoinneista vastaava Puolan virasto Polska Agencja Informacji i Inwestycji Zagranicznych). Ensimmäiset tapaamiset järjestettiin huhtikuussa 2005, minkä jälkeen tehtiin useita vierailuja eri paikkoihin Puolassa. Tukea koskevat alustavat tarjoukset esitettiin Dellille vuoden 2005 lopulla. Yhteisymmärryspöytäkirjan luonnosta koskevat neuvottelut kestivät toukokuusta 2006 heinäkuuhun 2006, jolloin osapuolet pääsivät sopimukseen alustavasta luonnoksesta. Elokuussa 2006 luonnokseen tehtiin joitakin muutoksia, ja kaikki osapuolet allekirjoittivat asiakirjan 19 päivänä syyskuuta 2006, mikä vahvisti Dellin päätöksen toteuttaa investointi Puolassa.

| (185) | Puolan viranomaiset ovat toimittaneet jäljennöksen Dellin hallitukselle osoitetusta sisäisestä asiakirjasta, jossa vahvistetaan päätös toteuttaa investointi Łódźissa. Asiakirjat on päivätty 6 päivänä syyskuuta 2006, jolloin osapuolet olivat jo hyväksyneet yhteisymmärryspöytäkirjan luonnoksen. |
| --- | --- |

(185)

Puolan viranomaiset ovat toimittaneet jäljennöksen Dellin hallitukselle osoitetusta sisäisestä asiakirjasta, jossa vahvistetaan päätös toteuttaa investointi Łódźissa. Asiakirjat on päivätty 6 päivänä syyskuuta 2006, jolloin osapuolet olivat jo hyväksyneet yhteisymmärryspöytäkirjan luonnoksen.

| (186) | Kilpailija katsoo, että tuella ei ole todellista kannustavaa vaikutusta ja että Dell ei ole pystynyt osoittamaan, että tuki olisi todellisuudessa kannustanut sitä muuttamaan toimintaansa silloin kun Puola alun perin suostui tukemaan sen investointia. Kilpailija katsoo myös, että Puola on keskeisen maantieteellisen sijaintinsa ja työvoiman vakaan saatavuuden vuoksi menestynyt suorien ulkomaisten investointien houkuttelemisessa erittäin hyvin, joten Dell on noudattanut taloudellisesti järkevää menettelytapaa ja olisi tehnyt niin myös ilman valtiontukea. Kilpailija muistuttaa, että markkinaedellytykset ovat muuttuneet merkittävästi vuoden 2007 viimeisestä neljänneksestä lähtien, jolloin minikannettavat tulivat markkinoille, mikä asettaa kyseenalaiseksi Dellin investoinnin pöytätietokoneiden, muistikirjamikrojen ja palvelimien tuotantoon. |
| --- | --- |

(186)

Kilpailija katsoo, että tuella ei ole todellista kannustavaa vaikutusta ja että Dell ei ole pystynyt osoittamaan, että tuki olisi todellisuudessa kannustanut sitä muuttamaan toimintaansa silloin kun Puola alun perin suostui tukemaan sen investointia. Kilpailija katsoo myös, että Puola on keskeisen maantieteellisen sijaintinsa ja työvoiman vakaan saatavuuden vuoksi menestynyt suorien ulkomaisten investointien houkuttelemisessa erittäin hyvin, joten Dell on noudattanut taloudellisesti järkevää menettelytapaa ja olisi tehnyt niin myös ilman valtiontukea. Kilpailija muistuttaa, että markkinaedellytykset ovat muuttuneet merkittävästi vuoden 2007 viimeisestä neljänneksestä lähtien, jolloin minikannettavat tulivat markkinoille, mikä asettaa kyseenalaiseksi Dellin investoinnin pöytätietokoneiden, muistikirjamikrojen ja palvelimien tuotantoon.

| (187) | Puolan viranomaiset muistuttavat 22 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyssä vastauksessaan, että ne ovat esittäneet yksityiskohtaiset taloudelliset perustelut sille, miksi tuella oli kannustava vaikutus silloin kun Dell vuonna 2006 päätti sijoittaa tuotantolaitoksen Łódźiin. Viranomaisten mukaan kilpailijan väitteet ovat itsessään ristiriitaisia monessa suhteessa: ensinnäkin kilpailija on väittänyt, että Dell olisi toteuttanut investoinnin Puolassa myös ilman tukea, mutta toisaalta myös, että markkinaedellytykset ovat muuttuneet niin, että Dell todennäköisesti ei enää päättäisi rakentaa tuotantolaitosta. Puolan viranomaiset toteavat myös, että kilpailija ei esittämissään huomautuksissa selitä, miksi nykyiset markkinaedellytykset ovat tärkeitä vuonna 2006 tehtyyn investointipäätökseen liittyvän kannustavan vaikutuksen toteamiseksi. |
| --- | --- |

(187)

Puolan viranomaiset muistuttavat 22 päivänä huhtikuuta 2009 päivätyssä vastauksessaan, että ne ovat esittäneet yksityiskohtaiset taloudelliset perustelut sille, miksi tuella oli kannustava vaikutus silloin kun Dell vuonna 2006 päätti sijoittaa tuotantolaitoksen Łódźiin. Viranomaisten mukaan kilpailijan väitteet ovat itsessään ristiriitaisia monessa suhteessa: ensinnäkin kilpailija on väittänyt, että Dell olisi toteuttanut investoinnin Puolassa myös ilman tukea, mutta toisaalta myös, että markkinaedellytykset ovat muuttuneet niin, että Dell todennäköisesti ei enää päättäisi rakentaa tuotantolaitosta. Puolan viranomaiset toteavat myös, että kilpailija ei esittämissään huomautuksissa selitä, miksi nykyiset markkinaedellytykset ovat tärkeitä vuonna 2006 tehtyyn investointipäätökseen liittyvän kannustavan vaikutuksen toteamiseksi.

| (188) | Puolan viranomaiset toteavat, että mikään kilpailijan huomautuksista ei liity tuen kannustavan vaikutuksen arviointiin. Puolan viranomaisten mielestä ainoa olennainen kysymys huomautuksissa on se, olisiko investointi sijoitettu muualle, jos tukea ei olisi myönnetty. |
| --- | --- |

(188)

Puolan viranomaiset toteavat, että mikään kilpailijan huomautuksista ei liity tuen kannustavan vaikutuksen arviointiin. Puolan viranomaisten mielestä ainoa olennainen kysymys huomautuksissa on se, olisiko investointi sijoitettu muualle, jos tukea ei olisi myönnetty.

| (189) | Komissio toteaa, että kilpailijan huomautuksilla ei ole merkitystä kannustavan vaikutuksen arvioimiseksi skenaarion 2 pohjalta; sen mukaan tuen vaikutusta on arvioitava siltä kannalta, olisiko investointi sijoitettu kohdealueelle vai jonnekin muualle. Myöskään markkinaedellytysten myöhempiä muutoksia koskevat huomautukset eivät ole olennaisia aiemmin tehdyn investointipäätöksen arvioinnin kannalta. |
| --- | --- |

(189)

Komissio toteaa, että kilpailijan huomautuksilla ei ole merkitystä kannustavan vaikutuksen arvioimiseksi skenaarion 2 pohjalta; sen mukaan tuen vaikutusta on arvioitava siltä kannalta, olisiko investointi sijoitettu kohdealueelle vai jonnekin muualle. Myöskään markkinaedellytysten myöhempiä muutoksia koskevat huomautukset eivät ole olennaisia aiemmin tehdyn investointipäätöksen arvioinnin kannalta.

| (190) | Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 23 kohdan osalta komissio huomauttaa, että kuten johdanto-osan 183–185 kappaleessa todetaan, Puolan viranomaiset ovat esittäneet selkeät perustelut sille, että tuki todella vaikutti investointipaikan valintaan, koska Dellin päätös valita sijaintipaikaksi Łódź tehtiin vasta sen jälkeen kun yritys oli yhdessä Puolan viranomaisten kanssa vahvistanut tuen edellytykset, jotka vaikuttavat niihin taloudellisiin ja rahoitusta koskeviin näkökohtiin, joiden perusteella investointi siellä toteutetaan. |
| --- | --- |

(190)

Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 23 kohdan osalta komissio huomauttaa, että kuten johdanto-osan 183–185 kappaleessa todetaan, Puolan viranomaiset ovat esittäneet selkeät perustelut sille, että tuki todella vaikutti investointipaikan valintaan, koska Dellin päätös valita sijaintipaikaksi Łódź tehtiin vasta sen jälkeen kun yritys oli yhdessä Puolan viranomaisten kanssa vahvistanut tuen edellytykset, jotka vaikuttavat niihin taloudellisiin ja rahoitusta koskeviin näkökohtiin, joiden perusteella investointi siellä toteutetaan.

| (191) | Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 25 kohdan osalta komissio huomauttaa, että Puolan viranomaiset ovat esittäneet perustelut tuen luomalle kannustavalle vaikutukselle toimittamalla yrityksen asiakirjoja ja selvityksiä, jotka osoittavat, että kustannuksia ja hyötynäkökohtia tukialueen ja vaihtoehtoisen sijaintipaikan (Slovakian Nitra) välillä on vertailtu keskenään. Komissio katsoo, että Puolan viranomaisten esittämä vertailuskenaario on realistinen. |
| --- | --- |

(191)

Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 25 kohdan osalta komissio huomauttaa, että Puolan viranomaiset ovat esittäneet perustelut tuen luomalle kannustavalle vaikutukselle toimittamalla yrityksen asiakirjoja ja selvityksiä, jotka osoittavat, että kustannuksia ja hyötynäkökohtia tukialueen ja vaihtoehtoisen sijaintipaikan (Slovakian Nitra) välillä on vertailtu keskenään. Komissio katsoo, että Puolan viranomaisten esittämä vertailuskenaario on realistinen.

| (192) | Puolan viranomaiset huomauttavat, että päätös hankkeen sijoittamisesta Łódźiin tehtiin sen jälkeen, kun Puolan hallitus oli päättänyt myöntää Dellille tukea kompensoidakseen sijaintipaikkaan liittyviä taloudellisia haittatekijöitä sekä muita haittatekijöitä ja kustannuksia verrattuna tuolloin harkittuun vaihtoehtoiseen sijaintipaikkaan. Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 21 ja 28 kohdan osalta komissio huomauttaa, että tuki muutti tuensaajayrityksen toimintaa ja että ilman tukea kyseistä investointia ei olisi toteutettu Łódźin voivodikunnassa. |
| --- | --- |

(192)

Puolan viranomaiset huomauttavat, että päätös hankkeen sijoittamisesta Łódźiin tehtiin sen jälkeen, kun Puolan hallitus oli päättänyt myöntää Dellille tukea kompensoidakseen sijaintipaikkaan liittyviä taloudellisia haittatekijöitä sekä muita haittatekijöitä ja kustannuksia verrattuna tuolloin harkittuun vaihtoehtoiseen sijaintipaikkaan. Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 21 ja 28 kohdan osalta komissio huomauttaa, että tuki muutti tuensaajayrityksen toimintaa ja että ilman tukea kyseistä investointia ei olisi toteutettu Łódźin voivodikunnassa.

| (193) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuki on kannustanut Delliä sijoittamaan uuden tuotantolaitoksen Łódźiin, koska se kompensoi investointiedellytyksiä, jotka ovat vähemmän suotuisat kuin harkitussa toisessa sijaintipaikassa, ja että jos tukea ei olisi myönnetty, investointi olisi toteutettu jossakin muualla. |
| --- | --- |

(193)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuki on kannustanut Delliä sijoittamaan uuden tuotantolaitoksen Łódźiin, koska se kompensoi investointiedellytyksiä, jotka ovat vähemmän suotuisat kuin harkitussa toisessa sijaintipaikassa, ja että jos tukea ei olisi myönnetty, investointi olisi toteutettu jossakin muualla.

6.7.1.4   Tuen oikeasuhteisuus

| (194) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio etsi todisteita sille, että asianomaiseen hankkeeseen liittyvän investoinnin tuotto on tuki huomioon ottaen verrattavissa Dellin muiden investointihankkeiden tavanomaiseen tuottoprosenttiin, koko yrityksen pääomakustannuksiin tai kyseisellä alalla yleisesti toteutuneisiin tuottoprosentteihin. |
| --- | --- |

(194)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio etsi todisteita sille, että asianomaiseen hankkeeseen liittyvän investoinnin tuotto on tuki huomioon ottaen verrattavissa Dellin muiden investointihankkeiden tavanomaiseen tuottoprosenttiin, koko yrityksen pääomakustannuksiin tai kyseisellä alalla yleisesti toteutuneisiin tuottoprosentteihin.

| (195) | Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon skenaariossa 2 tuki katsotaan yleensä oikeasuhteiseksi, jos se vastaa tuensaajayrityksen investoinnista tukialueella aiheutuvien nettokustannusten ja vaihtoehtoisella alueella tehtävästä investoinnista aiheutuvien nettokustannusten välistä erotusta. |
| --- | --- |

(195)

Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon skenaariossa 2 tuki katsotaan yleensä oikeasuhteiseksi, jos se vastaa tuensaajayrityksen investoinnista tukialueella aiheutuvien nettokustannusten ja vaihtoehtoisella alueella tehtävästä investoinnista aiheutuvien nettokustannusten välistä erotusta.

| (196) | Komissio katsoo, että kannustavan vaikutuksen analysointia varten toimitetut tiedot (ks. jäljempänä oleva taulukko) osoittavat, että tuen nettonykyarvo ei ylitä kaikkien Łódźiin liittyvien epäsuotuisten tekijöiden nettonykyarvoa (kaikkien kustannusten erotusta ilman tukea).

  Łódźin ja Nitran kustannusten erotus ja tuen määrä







  (tuhansina euroina) |
| --- | --- |
| Epäsuotuisten tekijöiden nettonykyarvo yhteensä, jos hanke sijoitettaisiin Łódźin voivodikuntaan (ilman valtiontukea) | –40 360 |
| Puolan viranomaisten myöntämän tuen nettonykyarvo | 39 432 |
| Suotuisten tekijöiden nettonykyarvo yhteensä, jos hanke sijoitettaisiin Łódźin voivodikuntaan (valtiontuki mukaan lukien) | – 927 |
| Huomautukset: Kaikkien kassavirtojen, tuki mukaan luettuna, arvioinnissa käytetty diskonttaustekijä ovat keskimääräiset pääomakustannukset ([...] %), joita Dell käyttää kaikkien investointihankkeidensa arvioinnissa yleensä. Valuuttakurssien laskemisessa käytetään syyskuun 2006 keskimääräistä kurssia (tuolloin allekirjoitettiin Dellin ja Puolan hallituksen välinen yhteisymmärryspöytäkirja).

  Lähde: LECG:n laskelmat, jotka perustuvat Dellin toimittamiin tietoihin. |

(196)

Komissio katsoo, että kannustavan vaikutuksen analysointia varten toimitetut tiedot (ks. jäljempänä oleva taulukko) osoittavat, että tuen nettonykyarvo ei ylitä kaikkien Łódźiin liittyvien epäsuotuisten tekijöiden nettonykyarvoa (kaikkien kustannusten erotusta ilman tukea).

Łódźin ja Nitran kustannusten erotus ja tuen määrä

(tuhansina euroina)

Epäsuotuisten tekijöiden nettonykyarvo yhteensä, jos hanke sijoitettaisiin Łódźin voivodikuntaan (ilman valtiontukea)

–40 360

Puolan viranomaisten myöntämän tuen nettonykyarvo

39 432

Suotuisten tekijöiden nettonykyarvo yhteensä, jos hanke sijoitettaisiin Łódźin voivodikuntaan (valtiontuki mukaan lukien)

– 927

Huomautukset: Kaikkien kassavirtojen, tuki mukaan luettuna, arvioinnissa käytetty diskonttaustekijä ovat keskimääräiset pääomakustannukset ([...] %), joita Dell käyttää kaikkien investointihankkeidensa arvioinnissa yleensä. Valuuttakurssien laskemisessa käytetään syyskuun 2006 keskimääräistä kurssia (tuolloin allekirjoitettiin Dellin ja Puolan hallituksen välinen yhteisymmärryspöytäkirja).

Lähde: LECG:n laskelmat, jotka perustuvat Dellin toimittamiin tietoihin.

| (197) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuki rajoittuu määrään, joka on välttämätön, jotta voidaan tasapainottaa hankkeen sijoittamisesta Łódźiin aiheutuvat ylimääräiset nettokustannukset verrattuna vaihtoehtoiseen sijaintipaikkaan. |
| --- | --- |

(197)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuki rajoittuu määrään, joka on välttämätön, jotta voidaan tasapainottaa hankkeen sijoittamisesta Łódźiin aiheutuvat ylimääräiset nettokustannukset verrattuna vaihtoehtoiseen sijaintipaikkaan.

6.7.2   Tuen kielteiset vaikutukset

| (198) | Komissio toteaa, että aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 40 kohdassa määrätään, että ”jos vertailuanalyysi kuitenkin osoittaa, että investointi olisi joka tapauksessa tehty ilman tukea, vaikka mahdollisesti toisessa paikassa (skenaario 2), ja jos tuki on oikeasuhteinen, mahdolliset osoitukset kilpailun vääristymisestä, kuten suuri markkinaosuus ja kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla, olisivat periaatteessa samat tuesta riippumatta.” |
| --- | --- |

(198)

Komissio toteaa, että aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 40 kohdassa määrätään, että ”jos vertailuanalyysi kuitenkin osoittaa, että investointi olisi joka tapauksessa tehty ilman tukea, vaikka mahdollisesti toisessa paikassa (skenaario 2), ja jos tuki on oikeasuhteinen, mahdolliset osoitukset kilpailun vääristymisestä, kuten suuri markkinaosuus ja kapasiteetin lisäys tehottomilla markkinoilla, olisivat periaatteessa samat tuesta riippumatta.”

6.7.2.1   Yksityisten investointien syrjäyttäminen

| (199) | Puolan viranomaiset ja nimettömänä esiintyvä asianomainen ovat esittäneet huomautuksia kahdesta aluetukisuuntaviivoja koskevassa tiedonannossa määritellystä alakriteeristä, jotka koskevat yksityisten investointien syrjäyttämistä, eli markkinavoiman luomista sekä tehottomien markkinarakenteiden luomista tai säilyttämistä. |
| --- | --- |

(199)

Puolan viranomaiset ja nimettömänä esiintyvä asianomainen ovat esittäneet huomautuksia kahdesta aluetukisuuntaviivoja koskevassa tiedonannossa määritellystä alakriteeristä, jotka koskevat yksityisten investointien syrjäyttämistä, eli markkinavoiman luomista sekä tehottomien markkinarakenteiden luomista tai säilyttämistä.

| (200) | Puolan viranomaiset toteavat yksityisten investointien syrjäyttämisestä, etteivät kilpailijat todennäköisesti vähennä investointejaan tässä tarkasteltavan investointihankkeen vuoksi. Viranomaiset huomauttavat myös, että investointihanke ei johda markkinavoiman luomiseen tai säilyttämiseen taikka tehottomien markkinarakenteiden säilyttämiseen. |
| --- | --- |

(200)

Puolan viranomaiset toteavat yksityisten investointien syrjäyttämisestä, etteivät kilpailijat todennäköisesti vähennä investointejaan tässä tarkasteltavan investointihankkeen vuoksi. Viranomaiset huomauttavat myös, että investointihanke ei johda markkinavoiman luomiseen tai säilyttämiseen taikka tehottomien markkinarakenteiden säilyttämiseen.

| (201) | Tuntemattomana esiintyvä asianomainen huomauttaa, että Dellillä on voimakas markkina-asema, jota valtiontuki edelleen vahvistaa. Kilpailijan mukaan Dell voi käyttää kyseistä tukea saadakseen huomattavaa lisähyötyä, ja että se lisää tuotantokapasiteettiaan minimaalisin kustannuksin. Kilpailija toteaa myös, ettei tukea pitäisi käyttää tuotantokapasiteetin lisäämiseen taantuvilla markkinoilla (pöytätietokoneet). |
| --- | --- |

(201)

Tuntemattomana esiintyvä asianomainen huomauttaa, että Dellillä on voimakas markkina-asema, jota valtiontuki edelleen vahvistaa. Kilpailijan mukaan Dell voi käyttää kyseistä tukea saadakseen huomattavaa lisähyötyä, ja että se lisää tuotantokapasiteettiaan minimaalisin kustannuksin. Kilpailija toteaa myös, ettei tukea pitäisi käyttää tuotantokapasiteetin lisäämiseen taantuvilla markkinoilla (pöytätietokoneet).

| (202) | Markkinavoiman osalta komissio toteaa, että koska tuki kuuluu skenaarion 2 piiriin ja koska on osoitettu, että investointihanke olisi toteutettu joka tapauksessa, perusteellisen arvioinnin yhteydessä ei ole tarpeen tarkastella tuen mahdollisia markkinavoimaa vahvistavia vaikutuksia, sillä kyseinen markkinavoima olisi olemassa joka tapauksessa investoinnin sijaintipaikasta riippumatta eikä tuen myöntäminen vaikuttaisi siihen. Komissio toteaa myös, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa tuen ei voida katsoa vahvistaneen tuensaajan markkinavoimaa. |
| --- | --- |

(202)

Markkinavoiman osalta komissio toteaa, että koska tuki kuuluu skenaarion 2 piiriin ja koska on osoitettu, että investointihanke olisi toteutettu joka tapauksessa, perusteellisen arvioinnin yhteydessä ei ole tarpeen tarkastella tuen mahdollisia markkinavoimaa vahvistavia vaikutuksia, sillä kyseinen markkinavoima olisi olemassa joka tapauksessa investoinnin sijaintipaikasta riippumatta eikä tuen myöntäminen vaikuttaisi siihen. Komissio toteaa myös, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa tuen ei voida katsoa vahvistaneen tuensaajan markkinavoimaa.

| (203) | Myös tehottomien markkinarakenteiden luomisen tai säilyttämisen osalta komissio toteaa, että riippumatta edellä mainituista mahdollisista merkeistä, joiden perusteella voitaisiin katsoa investointihankkeen lisäävän tuotantokapasiteettia markkinoilla, joiden tilannetta voidaan pitää taantuvana (pöytätietokoneet), ei voida katsoa, että tuki todennäköisesti syrjäyttäisi yksityisiä investointeja, koska skenaariossa 2 oletettu haittateoria ei koske sitä, miten todennäköisesti investointi vaikuttaisi kilpailijoihin, vaan tuen vaikutusta hankkeen sijaintipaikan valintaan. |
| --- | --- |

(203)

Myös tehottomien markkinarakenteiden luomisen tai säilyttämisen osalta komissio toteaa, että riippumatta edellä mainituista mahdollisista merkeistä, joiden perusteella voitaisiin katsoa investointihankkeen lisäävän tuotantokapasiteettia markkinoilla, joiden tilannetta voidaan pitää taantuvana (pöytätietokoneet), ei voida katsoa, että tuki todennäköisesti syrjäyttäisi yksityisiä investointeja, koska skenaariossa 2 oletettu haittateoria ei koske sitä, miten todennäköisesti investointi vaikuttaisi kilpailijoihin, vaan tuen vaikutusta hankkeen sijaintipaikan valintaan.

| (204) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuki ei aiheuta yksityisten sijoitusten syrjäyttämiseen liittyviä ongelmia. |
| --- | --- |

(204)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että tuki ei aiheuta yksityisten sijoitusten syrjäyttämiseen liittyviä ongelmia.

6.7.2.2   Kauppaan kohdistuvat kielteiset vaikutukset

| (205) | Yksityisten sijoitusten syrjäyttämisestä johtuvien mahdollisten kielteisten vaikutusten lisäksi aluetukisuuntaviivoja koskevassa tiedonannossa todetaan, että suuriin investointihankkeisiin myönnettävä tuki saattaa vaikuttaa kielteisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja sijaintipaikkaan. |
| --- | --- |

(205)

Yksityisten sijoitusten syrjäyttämisestä johtuvien mahdollisten kielteisten vaikutusten lisäksi aluetukisuuntaviivoja koskevassa tiedonannossa todetaan, että suuriin investointihankkeisiin myönnettävä tuki saattaa vaikuttaa kielteisesti myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja sijaintipaikkaan.

| (206) | Jotta voidaan selvittää, miten investointi vaikuttaa kauppaan, on ennen muuta arvioitava, aiheuttaako tuki olemassa olevan toiminnan siirtymisen alueelta toiselle sen sijaan, että tuella luotaisiin lisää taloudellista toimintaa. Jos siirtymistä tapahtuu, yleisessä tasapainotestissä on otettava huomioon kielteiset vaikutukset sillä alueella, joka menettää taloudellisen toiminnan (joko olemassa oleva sijaintipaikka tai vaihtoehtoinen sijaintipaikka, johon investointi olisi sijoitettu, jos tukea ei olisi myönnetty). |
| --- | --- |

(206)

Jotta voidaan selvittää, miten investointi vaikuttaa kauppaan, on ennen muuta arvioitava, aiheuttaako tuki olemassa olevan toiminnan siirtymisen alueelta toiselle sen sijaan, että tuella luotaisiin lisää taloudellista toimintaa. Jos siirtymistä tapahtuu, yleisessä tasapainotestissä on otettava huomioon kielteiset vaikutukset sillä alueella, joka menettää taloudellisen toiminnan (joko olemassa oleva sijaintipaikka tai vaihtoehtoinen sijaintipaikka, johon investointi olisi sijoitettu, jos tukea ei olisi myönnetty).

| (207) | Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 50 kohdassa todetaan, että ”kun arvioidaan tämän ohjeistuksen kohteena olevia suuria investointihankkeita, komissiolla olisi oltava kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella se voi arvioida, johtaisiko valtiontuki merkittävään työpaikkojen menetykseen olemassa olevilla sijaintipaikoilla yhteisössä”. |
| --- | --- |

(207)

Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 50 kohdassa todetaan, että ”kun arvioidaan tämän ohjeistuksen kohteena olevia suuria investointihankkeita, komissiolla olisi oltava kaikki tarvittavat tiedot, joiden perusteella se voi arvioida, johtaisiko valtiontuki merkittävään työpaikkojen menetykseen olemassa olevilla sijaintipaikoilla yhteisössä”.

| (208) | Puolan viranomaisten mukaan Dellin päätös sijoittaa uusi tuotantolaitos Łódźiin ja toisaalta päätös vähentää tuotantoa jo olemassa olevassa Limerickin tuotantolaitoksessa tehtiin toisistaan riippumatta. Puolan viranomaiset toteavat, että päätös, jonka mukaan tuotantotoimintaa Limerickissä ensin rajoitettiin ja sitten lopetettiin se kokonaan sulkemalla tehdas, tehtiin vuoden 2008 lopulla eli yli kaksi vuotta sen jälkeen kun päätös investointihankkeen jatkamisesta Łódźissa oli tehty: tämä kuvastaa maailmantalouden näkymien nopeaa heikkenemistä. |
| --- | --- |

(208)

Puolan viranomaisten mukaan Dellin päätös sijoittaa uusi tuotantolaitos Łódźiin ja toisaalta päätös vähentää tuotantoa jo olemassa olevassa Limerickin tuotantolaitoksessa tehtiin toisistaan riippumatta. Puolan viranomaiset toteavat, että päätös, jonka mukaan tuotantotoimintaa Limerickissä ensin rajoitettiin ja sitten lopetettiin se kokonaan sulkemalla tehdas, tehtiin vuoden 2008 lopulla eli yli kaksi vuotta sen jälkeen kun päätös investointihankkeen jatkamisesta Łódźissa oli tehty: tämä kuvastaa maailmantalouden näkymien nopeaa heikkenemistä.

| (209) | Puolan viranomaiset toteavat, että tammikuussa 2009 ilmoitetun Limerickin tuotantolaitoksen sulkemisen arvioidaan johtavan noin 1 900 työpaikan menettämiseen huhtikuun 2009 ja tammikuun 2010 välisenä aikana. Puolan viranomaiset toteavat kuitenkin, että eräitä Dellin toimintoja jatketaan Limerickissä. Erityisesti on mainittava, että yli 900 työntekijää jatkaa työskentelyä Limerickin tehtaalla, joka vastaa edelleen tuotantotoiminnan koordinoinnista ja logistiikasta sekä erilaisista toimitusketjuun liittyvistä toiminnoista kuten tuotekehittelystä, suunnittelusta ja tilauksista. Puolan viranomaiset toteavat myös, että Dell jatkaa ja kehittää edelleen merkittäviä toimintoja muualla Irlannissa. |
| --- | --- |

(209)

Puolan viranomaiset toteavat, että tammikuussa 2009 ilmoitetun Limerickin tuotantolaitoksen sulkemisen arvioidaan johtavan noin 1 900 työpaikan menettämiseen huhtikuun 2009 ja tammikuun 2010 välisenä aikana. Puolan viranomaiset toteavat kuitenkin, että eräitä Dellin toimintoja jatketaan Limerickissä. Erityisesti on mainittava, että yli 900 työntekijää jatkaa työskentelyä Limerickin tehtaalla, joka vastaa edelleen tuotantotoiminnan koordinoinnista ja logistiikasta sekä erilaisista toimitusketjuun liittyvistä toiminnoista kuten tuotekehittelystä, suunnittelusta ja tilauksista. Puolan viranomaiset toteavat myös, että Dell jatkaa ja kehittää edelleen merkittäviä toimintoja muualla Irlannissa.

| (210) | Kilpailija ei ole esittänyt huomautuksia hankkeen kielteisistä vaikutuksista kauppaan (siinä merkityksessä kuin tätä kysymystä käsitellään aluetukisuuntaviivoja koskevassa tiedonannossa). |
| --- | --- |

(210)

Kilpailija ei ole esittänyt huomautuksia hankkeen kielteisistä vaikutuksista kauppaan (siinä merkityksessä kuin tätä kysymystä käsitellään aluetukisuuntaviivoja koskevassa tiedonannossa).

| (211) | Komissio katsoo, että muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä saatujen tietojen ja erityisesti sen tiedon perusteella, että Dell olisi toteuttanut uuden investoinnin myös ilman valtiontukea (skenaario 2), mikään ei osoita, että yhteisössä olisi menetetty työpaikkoja muualla kuin edellä mainituissa Dell-konsernille kuuluvissa toimipaikoissa (54). |
| --- | --- |

(211)

Komissio katsoo, että muodollisen tutkintamenettelyn yhteydessä saatujen tietojen ja erityisesti sen tiedon perusteella, että Dell olisi toteuttanut uuden investoinnin myös ilman valtiontukea (skenaario 2), mikään ei osoita, että yhteisössä olisi menetetty työpaikkoja muualla kuin edellä mainituissa Dell-konsernille kuuluvissa toimipaikoissa (54).

| (212) | Komissio katsoo, että äskettäin julkistetut työpaikkojen menetykset Dellin tuotantolaitoksilla Limerickissä eivät johdu tässä tarkastellusta tukitoimenpiteestä. Kuten johdanto-osan 193 kappaleessa todetaan, investointi uuteen tuotantolaitokseen olisi toteutettu myös ilman tukea, vaikka se olisi siinä tapauksessa sijoitettu Nitraan (Slovakiaan) eikä Łódźiin (Puolaan). Tuki siis muutti päätöstä investoinnin sijaintipaikasta (Nitrasta Łódźiin), mutta ei päätöstä toteuttaa se. Näin ollen tuen ei voida katsoa vaikuttaneen Limerickin tuotantolaitokseen. Komissio hyväksyy myös Puolan viranomaisten väitteen, jonka mukaan päätös lakkauttaa toiminta Limerickissä sulkemalla paikallinen tuotantolaitos on tehty riippumatta Dellin päätöksestä valita investointihankkeen sijaintipaikaksi Łódź. |
| --- | --- |

(212)

Komissio katsoo, että äskettäin julkistetut työpaikkojen menetykset Dellin tuotantolaitoksilla Limerickissä eivät johdu tässä tarkastellusta tukitoimenpiteestä. Kuten johdanto-osan 193 kappaleessa todetaan, investointi uuteen tuotantolaitokseen olisi toteutettu myös ilman tukea, vaikka se olisi siinä tapauksessa sijoitettu Nitraan (Slovakiaan) eikä Łódźiin (Puolaan). Tuki siis muutti päätöstä investoinnin sijaintipaikasta (Nitrasta Łódźiin), mutta ei päätöstä toteuttaa se. Näin ollen tuen ei voida katsoa vaikuttaneen Limerickin tuotantolaitokseen. Komissio hyväksyy myös Puolan viranomaisten väitteen, jonka mukaan päätös lakkauttaa toiminta Limerickissä sulkemalla paikallinen tuotantolaitos on tehty riippumatta Dellin päätöksestä valita investointihankkeen sijaintipaikaksi Łódź.

| (213) | Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, ettei voida katsoa, että Dell-konsernin päätöksestä sulkea tuotantolaitos Irlannissa johtuva työpaikkojen menetys olisi seurausta Puolan viranomaisten tekemästä tukipäätöksestä. Tämän vuoksi ja riippumatta asiaan liittyvistä muista seikoista (55) komissio katsoo, että kyseisten työpaikkojen menetys ei johdu tässä tarkastellun tuen myöntämisestä. |
| --- | --- |

(213)

Edellä esitetyn perusteella komissio toteaa, ettei voida katsoa, että Dell-konsernin päätöksestä sulkea tuotantolaitos Irlannissa johtuva työpaikkojen menetys olisi seurausta Puolan viranomaisten tekemästä tukipäätöksestä. Tämän vuoksi ja riippumatta asiaan liittyvistä muista seikoista (55) komissio katsoo, että kyseisten työpaikkojen menetys ei johdu tässä tarkastellun tuen myöntämisestä.

6.8   Tuen vaikutusten tasapainottaminen

| (214) | Sen jälkeen kun on todettu, että tuki on kannustanut toteuttamaan investoinnin asianomaisella alueella, on tasapainotettava tuen myönteiset ja kielteiset vaikutukset. |
| --- | --- |

(214)

Sen jälkeen kun on todettu, että tuki on kannustanut toteuttamaan investoinnin asianomaisella alueella, on tasapainotettava tuen myönteiset ja kielteiset vaikutukset.

| (215) | Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 53 kohdassa todetaan, että arviointi, jonka mukaan investointi olisi ilman tukea sijoitettu köyhemmälle alueelle (mitä enemmän alueellisia haittoja, sitä korkeampi aluetuen enimmäistuki-intensiteetti) tai alueelle, jolla katsotaan olevan samat alueelliset haitat kuin kohdealueella (enimmäistuki-intensiteetti on sama), muodostaa tasapainotestissä kielteisen seikan, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti korvaa, koska se on vastoin aluetuen perusteita. Sen sijaan komissio katsoo, että investoinnin houkutteleminen köyhemmälle alueelle tukee yhteisön yhteenkuuluvuutta enemmän kuin saman investoinnin sijoittaminen suotuisammassa asemassa olevalle alueelle. |
| --- | --- |

(215)

Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 53 kohdassa todetaan, että arviointi, jonka mukaan investointi olisi ilman tukea sijoitettu köyhemmälle alueelle (mitä enemmän alueellisia haittoja, sitä korkeampi aluetuen enimmäistuki-intensiteetti) tai alueelle, jolla katsotaan olevan samat alueelliset haitat kuin kohdealueella (enimmäistuki-intensiteetti on sama), muodostaa tasapainotestissä kielteisen seikan, jota myönteiset seikat eivät todennäköisesti korvaa, koska se on vastoin aluetuen perusteita. Sen sijaan komissio katsoo, että investoinnin houkutteleminen köyhemmälle alueelle tukee yhteisön yhteenkuuluvuutta enemmän kuin saman investoinnin sijoittaminen suotuisammassa asemassa olevalle alueelle.

| (216) | Komissio katsoo, että ilman Puolan viranomaisten myöntämää tukea investointi olisi toteutettu muualla (tässä tapauksessa Nitrassa, Slovakiassa). Kuten aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 53 kohdassa todetaan, komissio kuitenkin katsoo, että ”sellaisen aluetuen myönteiset vaikutukset, joka pelkästään korvaa nettokustannusten erotuksen suhteessa kehittyneempään vaihtoehtoiseen investointipaikkaan (ja on sen vuoksi edellä esitetyn oikeasuhteisuustestin mukainen sekä täyttää myönteisiä vaikutuksia koskevat vaatimukset tavoitteen, tarkoituksenmukaisuuden ja kannustavan vaikutuksen osalta), ovat tasapainotestin perusteella mahdollisia kielteisiä vaikutuksia suuremmat uuden investoinnin vaihtoehtoisella sijaintipaikalla”. |
| --- | --- |

(216)

Komissio katsoo, että ilman Puolan viranomaisten myöntämää tukea investointi olisi toteutettu muualla (tässä tapauksessa Nitrassa, Slovakiassa). Kuten aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 53 kohdassa todetaan, komissio kuitenkin katsoo, että ”sellaisen aluetuen myönteiset vaikutukset, joka pelkästään korvaa nettokustannusten erotuksen suhteessa kehittyneempään vaihtoehtoiseen investointipaikkaan (ja on sen vuoksi edellä esitetyn oikeasuhteisuustestin mukainen sekä täyttää myönteisiä vaikutuksia koskevat vaatimukset tavoitteen, tarkoituksenmukaisuuden ja kannustavan vaikutuksen osalta), ovat tasapainotestin perusteella mahdollisia kielteisiä vaikutuksia suuremmat uuden investoinnin vaihtoehtoisella sijaintipaikalla”.

| (217) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa komissio toteaa, että enimmäistuki-intensiteetti Západné Slovenskossa (Nitran sijaintialueella) on 40 prosenttia BAE (56) ja Łódźin voivodikunnassa 50 prosenttia BAE. Enimmäistuki-intensiteettien ero kertoo siitä, että bruttokansantuote asukasta kohti ostovoimastandardina mitattuna oli vuosia 2000–2002 koskevien tietojen mukaan Západné Slovenskossa 45,42 prosenttia ja Łódźin voivodikunnassa 41,45 prosenttia EU-25:n keskiarvosta. |
| --- | --- |

(217)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa komissio toteaa, että enimmäistuki-intensiteetti Západné Slovenskossa (Nitran sijaintialueella) on 40 prosenttia BAE (56) ja Łódźin voivodikunnassa 50 prosenttia BAE. Enimmäistuki-intensiteettien ero kertoo siitä, että bruttokansantuote asukasta kohti ostovoimastandardina mitattuna oli vuosia 2000–2002 koskevien tietojen mukaan Západné Slovenskossa 45,42 prosenttia ja Łódźin voivodikunnassa 41,45 prosenttia EU-25:n keskiarvosta.

| (218) | Aluetukisuuntaviivojen ja suuntaviivoja koskevan tiedonannon mukaisesti Łódźin voivodikunnan voidaan tämän perusteella katsoa olevan epäedullisemmassa asemassa kuin Západné Slovensko. Tämä merkitsee sitä, että hyötyä, joka yhteisön yhteenkuuluvuudelle aiheutuu investointien houkuttelemisesta Łódźin voivodikuntaan, on pidettävä periaatteessa suurempana kuin niitä kielteisiä vaikutuksia, jotka investoinnin toteutumatta jääminen aiheuttaa Západné Slovenskon alueella. |
| --- | --- |

(218)

Aluetukisuuntaviivojen ja suuntaviivoja koskevan tiedonannon mukaisesti Łódźin voivodikunnan voidaan tämän perusteella katsoa olevan epäedullisemmassa asemassa kuin Západné Slovensko. Tämä merkitsee sitä, että hyötyä, joka yhteisön yhteenkuuluvuudelle aiheutuu investointien houkuttelemisesta Łódźin voivodikuntaan, on pidettävä periaatteessa suurempana kuin niitä kielteisiä vaikutuksia, jotka investoinnin toteutumatta jääminen aiheuttaa Západné Slovenskon alueella.

| (219) | Alueellisten haittatekijöiden eroavuuden ohella myös eräät muut indikaattorit osoittavat, että tukitoimenpide todennäköisesti lisää yhteenkuuluvuutta yhteisössä. |
| --- | --- |

(219)

Alueellisten haittatekijöiden eroavuuden ohella myös eräät muut indikaattorit osoittavat, että tukitoimenpide todennäköisesti lisää yhteenkuuluvuutta yhteisössä.

| (220) | Komissio huomauttaa, että vuonna 2006 (jolloin tehtiin päätös hankkeen sijoittamisesta Łódźiin), bruttokansantuote asukasta kohti suhteessa EU-25:n keskiarvoon oli Západné Slovenskossa korkeampi (62,8 prosenttia) kuin Łódźin voivodikunnassa (48 prosenttia) (57). Vaikka BKT asukasta kohti kasvoi vuodesta 2002 sekä Západné Slovenskossa että Łódźin voivodikunnassa, ensiksi mainitussa kasvu oli selvästi suurempi. Toisin sanoen näiden kahden alueen väliset tuloerot ovat näinä vuosina merkittävästi kasvaneet. |
| --- | --- |

(220)

Komissio huomauttaa, että vuonna 2006 (jolloin tehtiin päätös hankkeen sijoittamisesta Łódźiin), bruttokansantuote asukasta kohti suhteessa EU-25:n keskiarvoon oli Západné Slovenskossa korkeampi (62,8 prosenttia) kuin Łódźin voivodikunnassa (48 prosenttia) (57). Vaikka BKT asukasta kohti kasvoi vuodesta 2002 sekä Západné Slovenskossa että Łódźin voivodikunnassa, ensiksi mainitussa kasvu oli selvästi suurempi. Toisin sanoen näiden kahden alueen väliset tuloerot ovat näinä vuosina merkittävästi kasvaneet.

| (221) | Lisäksi työttömyys oli vuonna 2006 Západné Slovenskossa 9,19 prosenttia ja Łódźin voivodikunnassa 17,48 prosenttia (58), mikä osoittaa, että työvoiman kysyntä ja sen vuoksi työmarkkinoiden tilanne oli Západné Slovenskossa parempi (59). Lisäksi työttömyysprosentti aleni Západné Slovenskossa vuosina 2001–2005 yli 6 prosenttiyksikköä, eli selvästi enemmän kuin Łódźin voivodikunnassa, missä se aleni 2,4 prosenttiyksikköä. |
| --- | --- |

(221)

Lisäksi työttömyys oli vuonna 2006 Západné Slovenskossa 9,19 prosenttia ja Łódźin voivodikunnassa 17,48 prosenttia (58), mikä osoittaa, että työvoiman kysyntä ja sen vuoksi työmarkkinoiden tilanne oli Západné Slovenskossa parempi (59). Lisäksi työttömyysprosentti aleni Západné Slovenskossa vuosina 2001–2005 yli 6 prosenttiyksikköä, eli selvästi enemmän kuin Łódźin voivodikunnassa, missä se aleni 2,4 prosenttiyksikköä.

| (222) | Alueiden välisistä eroista kertovat eräät muutkin indikaattorit. Puolan viranomaiset viittaavat esimerkiksi ns. köyhyysriski-indikaattoriin, jonka perusteella Puolan ja Slovakian välillä on merkittävä ero (60). Vuonna 2006 köyhyysriski-indikaattori oli Slovakiassa 11,7 prosenttia eli alle Euroopan keskitason. Puolassa taas kyseinen indikaattori oli 19,1 prosenttia eli yli yhteisön keskitason (61). |
| --- | --- |

(222)

Alueiden välisistä eroista kertovat eräät muutkin indikaattorit. Puolan viranomaiset viittaavat esimerkiksi ns. köyhyysriski-indikaattoriin, jonka perusteella Puolan ja Slovakian välillä on merkittävä ero (60). Vuonna 2006 köyhyysriski-indikaattori oli Slovakiassa 11,7 prosenttia eli alle Euroopan keskitason. Puolassa taas kyseinen indikaattori oli 19,1 prosenttia eli yli yhteisön keskitason (61).

| (223) | Lisätietoja aluekehityksestä voidaan etsiä muuttotilastoista, sillä ne kertovat, millaisia mahdollisuuksia alue asukkailleen tarjoaa. Tilastojen mukaan nettomuutto on Slovakiassa positiivinen, kun taas Puolassa on viime vuosina kirjattu muuttotappioita (62). Nettomuuttoluvut tuhatta asukasta kohti olivat vuosina 1995, 2000, 2005 ja 2006 Puolassa – 0,5, – 0,5, – 0,3 ja – 0,9 ja Slovakiassa 0,5, 0,3, 0,6 ja 0,7. |
| --- | --- |

(223)

Lisätietoja aluekehityksestä voidaan etsiä muuttotilastoista, sillä ne kertovat, millaisia mahdollisuuksia alue asukkailleen tarjoaa. Tilastojen mukaan nettomuutto on Slovakiassa positiivinen, kun taas Puolassa on viime vuosina kirjattu muuttotappioita (62). Nettomuuttoluvut tuhatta asukasta kohti olivat vuosina 1995, 2000, 2005 ja 2006 Puolassa – 0,5, – 0,5, – 0,3 ja – 0,9 ja Slovakiassa 0,5, 0,3, 0,6 ja 0,7.

| (224) | Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 54 kohdan osalta komissio katsoo näin ollen edellä johdanto-osan 211 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella, että tuki ei johda sellaisten työpaikkojen merkittävään menettämiseen olemassa olevilla sijaintipaikoilla Euroopan unionissa, jotka olisivat todennäköisesti muuten säilyneet keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

(224)

Aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon 54 kohdan osalta komissio katsoo näin ollen edellä johdanto-osan 211 kappaleessa esitettyjen syiden perusteella, että tuki ei johda sellaisten työpaikkojen merkittävään menettämiseen olemassa olevilla sijaintipaikoilla Euroopan unionissa, jotka olisivat todennäköisesti muuten säilyneet keskipitkällä aikavälillä.

| (225) | Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että koska tuen määrä on oikeassa suhteessa nettokustannusten väliseen erotukseen tilanteessa, jossa investointi toteutetaan valitulla alueella verrattuna vaihtoehtoiseen sijaintipaikkaan kehittyneemmällä alueella, tuen myönteiset vaikutukset ovat sen tarkoituksen ja tarkoituksenmukaisuuden suhteen suuremmat kuin sen kielteiset vaikutukset kauppaan vaihtoehtoisessa sijaintipaikassa, kuten edellä on kuvattu. |
| --- | --- |

(225)

Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että koska tuen määrä on oikeassa suhteessa nettokustannusten väliseen erotukseen tilanteessa, jossa investointi toteutetaan valitulla alueella verrattuna vaihtoehtoiseen sijaintipaikkaan kehittyneemmällä alueella, tuen myönteiset vaikutukset ovat sen tarkoituksen ja tarkoituksenmukaisuuden suhteen suuremmat kuin sen kielteiset vaikutukset kauppaan vaihtoehtoisessa sijaintipaikassa, kuten edellä on kuvattu.

| (226) | Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan ja aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon perusteella laaditun perusteellisen arvioinnin mukaisesti komissio katsoo, että tuki on välttämätön investoinnin kannustamiseksi ja että tukitoimenpiteestä aiheutuva hyöty on suurempi kuin siitä aiheutuva kilpailun vääristyminen tai vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(226)

Aluetukisuuntaviivojen 68 kohdan ja aluetukisuuntaviivoja koskevan tiedonannon perusteella laaditun perusteellisen arvioinnin mukaisesti komissio katsoo, että tuki on välttämätön investoinnin kannustamiseksi ja että tukitoimenpiteestä aiheutuva hyöty on suurempi kuin siitä aiheutuva kilpailun vääristyminen tai vaikutus jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.

7.   PÄÄTELMÄT

| (227) | Komissio katsoo, että Dell Polskalle ehdotettu alueellinen investointituki täyttää kaikki aluetukisuuntaviivoissa ja aluetukisuuntaviivoja koskevassa tiedonannossa asetetut edellytykset, minkä vuoksi tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla, |
| --- | --- |

(227)

Komissio katsoo, että Dell Polskalle ehdotettu alueellinen investointituki täyttää kaikki aluetukisuuntaviivoissa ja aluetukisuuntaviivoja koskevassa tiedonannossa asetetut edellytykset, minkä vuoksi tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Valtiontuki, jonka Puola aikoo myöntää Dell Polskalle ja jonka nimellisarvo on 216 365 000 zlotya ja enimmäisintensiteetti 27,81 prosenttia bruttoavustusekvivalenttina, soveltuu yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla.

2.   Hyväksytään 1 kohdassa tarkoitetun tuen myöntäminen.

2 artikla

Puolan viranomaisten on toimitettava komissiolle erillinen loppukertomus, jossa on tiedot maksetuista tukieristä, tukisopimuksen täytäntöönpanosta ja kaikista muista samassa tuotantolaitoksessa toteutetuista investointihankkeista, kuuden kuukauden kuluttua siitä kun viimeinen tukierä on maksettu ilmoitetun maksuaikataulun mukaisesti.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.

Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2009.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  EUVL C 25, 31.1.2009, s. 9.

2

(3)  Ks. alaviite 2.

3

(4)  Tämä asianomainen on pyytänyt asetuksen (EY) N:o 659/1999 6 artiklan 2 kohdan nojalla, että mahdollisesti aiheutuvan haitan vuoksi sen identiteettiä ei ilmaistaisi asianomaiselle jäsenvaltiolle.

4

(5)  Jäljempänä tässä päätöksessä ’Dell’ viittaa Dell-konserniin kokonaisuutena tai konserniin kuuluvaan yritykseen ja sen hallitukseen.

5

(6)  Asia N 531/06 Puola – kansallinen aluetukikartta vuosiksi 2007–2013 (EUVL C 256, 24.10.2006, s. 7).

6

(7)  Puolan viranomaiset ovat vakuuttaneet, että viiden vuoden ajan investointihankkeen päättymisen jälkeen laitoksessa valmistetaan ainoastaan investointihankkeen piiriin kuuluvia tuotteita.

7

(8)  Muuntamisessa on käytetty ilmoituspäivän valuuttakurssia, joka oli 3,7107 EUR/PLN. Puolaan sovellettava viitekorko oli tuolloin 5,94 %.

8

(9)  Liikesalaisuus.

9

(10)  Ks. 19 päivänä syyskuuta 2006 tehty yhteisymmärryspöytäkirja.

10

(11)  Vaihtokurssi on 3,97 EUR/PLN.

11

(12)  Diskontatun arvon perusteella laskettuna.

12

(13)  EUVL L 302, 1.11.2006, s. 29.

13

(14)  Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 nojalla myönnetystä valtiontuesta (EUVL C 220, 20.9.2007, s. 6).

14

(15)  Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta kansalliseen alueelliseen investointitukeen komission asetuksen (EY) N:o 1628/2006 nojalla myönnetystä valtiontuesta (EUVL C 270, 13.11.2007, s. 12).

15

(16)  Investointisopimuksessa määrätään, että aluetuen enimmäismäärää ei saa ylittää ja että tuen määrää vähennetään suhteellisesti, jos suunniteltu investointitavoite ei täyty.

16

(17)  EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13.

17

(18)  Nämä ovat suoraan markkinoilla myytäviä lopputuotteita. Hanke ei koske muita tuotteita, kuten käsitietokoneita, oheis- ja lisälaitteita eikä tietokoneiden osia.

18

(19)  Suuntaviivojen 69 kohdan mukaan merkityksellisiin tuotemarkkinoihin kuuluvat kyseinen tuote ja tuotteet, joita kuluttaja (tuotteiden ominaisuuksien, hintojen ja käyttötarkoituksen vuoksi) tai tuottaja (tuotantolaitteiden joustavuuden vuoksi) pitää sen korvaavina tuotteina.

19

(20)  Koska käytettävissä ei ole ennustetta Dellin markkinaosuudesta merkityksellisillä markkinoilla vuonna 2013, arvioinnissa on käytetty vuoden 2012 tietoja.

20

(21)  BKT:n keskimääräinen vuotuinen kasvu ETA-alueella oli vuosina 2001–2006 nykyhintojen perusteella 3,94 prosenttia ja kiinteiden hintojen perusteella 2,01 prosenttia (lähde: Eurostat).

21

(22)  Asia COMP/M.2609 HP/Compaq, asia IV/JV.22 Fujitsu/Siemens, asia IV/M.1120 Compaq/Digital.

22

(23)  Asia COMP/M.1120 Compaq/Digital, asia COMP/M.963 Compaq/Tandem.

23

(24)  Puolan viranomaisten toimittamien, toisesta lähteestä (Gartner) peräisin olevien tietojen mukaan Dellin osuus x86-palvelimien maailmanmarkkinoista on määrällisesti alle 25 prosenttia.

24

(25)  Koska markkinaosuus on sekä pöytätietokoneiden että muistikirjamikrojen osalta suuntaviivojen 68 kohdan a alakohdassa mainittua 25 prosentin raja-arvoa pienempi, komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä (johdanto-osan 76 kappale), että merkitykselliset maantieteelliset markkinat voitaisiin niiden osalta jättää avoimiksi.

25

(26)  Kilpailija kyseenalaistaa vuosien 2001–2006 kasvutietojen käytön, koska kyseessä on nopeasti muuttuva ala, jolle tulee jatkuvasti uusia markkinatoimijoita, uutta teknologiaa ja uusia tuotteita.

26

(27)  Asia N 158/05 Getrag Ford Transmissions Slovakia s.r.o. (EUVL C 236, 30.9.2006, s. 33).

27

(28)  Päätöksen johdanto-osan 82 kappaleessa todetaan seuraavaa: Kun suuret yrityskonsernit organisoivat toimintaansa uudelleen, varsinkin siirtämällä tuotantoa paikasta toiseen tai jakamalla aiemmasta paikasta vapautuneita varoja uudelleen muihin tarkoituksiin, näyttäisi epärealistiselta jakaa toimintaa keinotekoisesti eri hankkeisiin.

28

(29)  Asia N 872/06 – Yksittäinen tuki yritykselle Qimonda (EUVL C 170, 5.7.2008, s. 2), asia C 45/03 (ex N 1/03) – Tuki yritykselle Infineon Technologies-Fabrico de Semiconductores, Portugal SA (EUVL C 235, 1.10.2003, s. 55), asia C 86/01 (ex N 334/01) – Tuki yritykselle Infineon Technologies SC 300 GmbH & Co. KG (EYVL C 368, 22.12.2001, s. 2). Näissä muistisirujen tuotantoa koskevissa asioissa komissio ilmoitti soveltavansa määrällisiä tietoja pääasiassa siksi, että hinnat nousivat tällä alalla vuonna 2000 poikkeuksellisen paljon verrattuna koko tarkasteluajanjaksoon, kyseisenä vuonna tapahtuneiden poikkeuksellisten markkinatapahtumien vuoksi. Komissio katsoo, että käsiteltävänä olevaan tapaukseen ei liity vastaavia erityisolosuhteita.

29

(30)  Asia C-234/84, Belgia v. komissio, Kok. 1986, s. I-2263; asia Belgia v. komissio, Kok. 1986, s. I-2321.

30

(31)  Komissio katsoo, että vaikka se on ottanut nimettömänä esiintyvän asianomaisen salassa pidettävissä huomautuksissa mainitut tiedot huomioon asianmukaisella tavalla, se ei katso niiden edellyttävän täydentäviä tutkintatoimia kilpailuun liittyvien ongelmien suhteen.

31

(32)  EUVL C 223, 16.9.2009, s. 3.

32

(33)  Asia C-334/07 P, komissio v. Freistaat Sachsen, tuomiolauselman 53, 56 ja 58 kohta.

33

(34)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

34

(35)  Tosin kysynnän korvattavuus toimii pääasiallisesti vain yhteen suuntaan, eli pöytätietokoneista muistikirjamikroihin.

35

(36)  Tämä tarkoittaa tilannetta, jossa suhteellisten hintojen muuttuessa vähän mutta pysyvästi ”tavarantoimittajat voivat vaihtaa tuotannon merkityksellisten tuotteiden tuotantoon ja saattaa tuotteet markkinoille lyhyellä aikavälillä ilman, että tästä seuraa merkittäviä lisäkustannuksia tai riskiä” (komission tiedonanto merkityksellisten markkinoiden määritelmästä yhteisön kilpailuoikeuden kannalta, EYVL C 372, 9.12.1997, s. 5).

36

(37)  Tietojen puutteen vuoksi komissio ei ole voinut tehdä kvantitatiivisia markkina-analyyseja (esim. hintojen ristijousto, SSNIP-hintatesti), joiden avulla merkitykselliset markkinat voitaisiin määritellä. Laskelmat osoittavat kuitenkin, että henkilötietokoneiden ja muistikirjamikrojen hintojen välillä on olemassa hintakorrelaatiosuhde (0,92). Sen sijaan ei ole olemassa vertailuarvoa, jonka avulla voitaisiin vahvistaa, osoittaako korkea korrelaatio kysynnän reagoivan herkästi vähäisiin mutta pysyviin hinnanmuutoksiin näiden kahden tuotteen välillä. Sitä paitsi korkea korrelaatio saattaa johtua pikemminkin yhteisestä tekijästä, kuten tuotannontekijöiden kustannuksista, tai yhteisestä (alenevasta) hintakehityksestä, eikä niinkään kilpailunrajoituksista.

37

(38)  Alaviitteessä 34 mainitun tiedonannon 27 kohdassa todetaan, että ”jos kyseessä olevasta toimenpiteestä ei aiheudu kilpailuongelmia, vaikka markkinat määriteltäisiin kuviteltavissa olevalla vaihtoehtoisella tavalla, markkinoiden määritelmä voidaan jättää avoimeksi”. Ja päinvastoin: jos markkinoiden vaihtoehtoinen määrittely aiheuttaa kilpailuongelmia, ne on otettava huomioon.

38

(39)  Käytännössä sovelletaan kuitenkin Puolan viranomaisten Dellin alustavien arvioiden perusteella ilmoittamaa mukautettua tuotekohtaista yksikkötuotosta eikä ns. standardinmukaista rakenteellista tuotantokapasiteettia (teoreettista enimmäistuotantokapasiteettia).

39

(40)  Koska nämä raja-arvot eivät ylity muistikirjamikrojen osalta, kilpailun vääristymistä ja vaikutusta kauppaan on periaatteessa tarpeen arvioida ainoastaan pöytätietokoneiden ja palvelimien markkinoiden osalta. Kun kuitenkin otetaan huomioon se, että tarkasteltavana olevassa asiassa Łódźissa sijaitseva tuotantolaitos kykenee tarjonnan korvattavuuteen, kun kyseessä on pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen tuotanto, ei ole mahdollista erottaa toisistaan kilpailunrajoituksia, jotka kohdistuisivat yhtäältä muistikirjamikrojen ja toisaalta pöytätietokoneiden markkinoihin. Tämän vuoksi, vaikka pöytätietokoneiden ja muistikirjamikrojen katsotaankin varmuuden vuoksi muodostavan erilliset tuotemarkkinat, hankkeella luodun tuotantokapasiteetin arvioinnissa on otettava huomioon saavutettu teoreettinen enimmäiskapasiteetti eikä kapasiteetin todellista jakautumista eri tuotteiden kesken.

40

(41)  Voivodikunnan työttömyysprosentti on 17,9.

41

(42)  Työpaikkoja on tällä hetkellä yli 1 700.

42

(43)  Luvun arvioidaan kasvavan investoinnin toteuttamisen myötä 3 000:een.

43

(44)  Łódzin yliopisto ja teknillinen korkeakoulu.

44

(45)  Łódzin voivodikunnassa on viisi julkista korkeakoulua ja toistakymmentä yksityistä korkeakoulutason oppilaitosta. Niistä valmistuu vuosittain 20 000 opiskelijaa, mikä on 10 prosenttia koko Puolan korkeakouluopiskelijoista.

45

(46)  Ohjelman puitteissa myönnetään stipendejä, kehitetään vieraiden kielten osaamista, järjestetään työpaikkaharjoitteluja ja vaihdetaan tietoja työmarkkinoista.

46

(47)  Puolan viranomaiset mainitsevat esimerkkinä Dellin yhteistyön Irlannin korkeakoulujen kanssa (Trinity College, Limerickin yliopisto ja Dublinin teknillinen korkeakoulu).

47

(48)  Dell käyttää edistyksellistä logistiikkajärjestelmää, johon liittyvästä osaamisesta on erittäin todennäköisesti hyötyä myös muille voivodikunnan tuottajille.

48

(49)  Mm. englannin kieli, ns. pehmeät taidot sekä Six Sigma -sertifikaattiin liittyvä koulutus.

49

(50)  Dell Inc., Economic impact on national and local markets 2003–2004 (Taloudellinen vaikutus kansallisiin ja paikallisiin markkinoihin vuosina 2003–2004), Angelou Economics, s. 2.

50

(51)  Puolan viranomaiset toteavat, että ennen kuin analyysi kohdennettiin Puolaan ja Slovakiaan, oli harkittu myös muita yhteisössä sijaitsevia paikkoja Irlannissa, Tšekissä, Romaniassa ja Unkarissa.

51

(52)  Asiakirjassa analysoidaan myös investointihankkeen toteuttamiseen liittyviä edellytyksiä ja investointihankkeen tavoitteena olevan tuotanto- ja tarjontatoiminnan toteuttamista.

52

(53)  Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle yrityksen asiakirjat ja LECG:n laatiman selvityksen arviointivaiheen ollessa vielä kesken.

53

(54)  Vaihtoehtoisen sijaintipaikan voidaan tosin katsoa kärsineen tukitoimenpiteen kielteisistä vaikutuksista kauppavaihtoon (ks. johdanto-osan 216 kappale).

54

(55)  Komissio viittaa siihen, että Irlanti on hakenut Euroopan globalisaatiorahastosta tukea Dell-konsernin ja sen tavarantoimittajien joukkoirtisanomisten kohteeksi Limerickissä joutuneiden työntekijöiden integroimiseksi uudelleen työmarkkinoille.

55

(56)  Asia N 469/06 Slovakia – Kansallinen aluetukikartta vuosiksi 2007–2013 (EUVL C 256, 24.10.2006, s. 6).

56

(57)  Lähde: Eurostat (BKT nykyisinä markkinahintoina ostovoimastandardin mukaan).

57

(58)  Lähde: Eurostat.

58

(59)  Alueet ovat vertailukelpoisia, koska ne ovat sekä pinta-alaltaan että väestömäärältään jokseenkin yhtä suuria.

59

(60)  Köyhyysriski-indikaattori kertoo koko väestöstä niiden henkilöiden osuuden, joiden ekvivalentit käytettävissä olevat tulot ovat tulonsiirtojen jälkeen alle 60 prosenttia koko väestön mediaanitulosta.

60

(61)  Lelkes, O., Zólyomi, E., ”Poverty Across Europe: The Latest Evidence Using the EU-SILC Survey”, Policy Brief, lokakuu 2008, European Centre for Social Welfare Policy and Research.

61

(62)  OECD International Migration Outlook 2008 (Kansainvälinen muuttoliike 2008). Saatavilla osoitteessa http://www.oecd.org/document/3/0,3343,en_2649_33931_41241219_1_1_1_37415,00.html

62

---