# Az Európai Unió L 16/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.016.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 16 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. január 21. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.016.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 16

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. január 21.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 50/2010/EU rendelete (2010. január 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 51/2010/EU rendelete (2010. január 20.) a 969/2006/EK rendelettel a kukorica behozatalára vonatkozóan megnyitott közösségi vámkontingens keretében 2010. január 8. és 15. között benyújtott engedélykérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítéséről | 3 |
| | | A Bizottság 52/2010/EU rendelete (2010. január 20.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 4 |
| | | IRÁNYMUTATÁSOK |
| | | 2010/34/EU |
| | * | Az Európai Központi Bank iránymutatása (2009. december 4.) a monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról (EKB/2009/23) | 6 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 50/2010/EU rendelete (2010. január 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 51/2010/EU rendelete (2010. január 20.) a 969/2006/EK rendelettel a kukorica behozatalára vonatkozóan megnyitott közösségi vámkontingens keretében 2010. január 8. és 15. között benyújtott engedélykérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítéséről

3

A Bizottság 52/2010/EU rendelete (2010. január 20.) a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

4

IRÁNYMUTATÁSOK

2010/34/EU

*

Az Európai Központi Bank iránymutatása (2009. december 4.) a monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról (EKB/2009/23)

(EKB/2009/23)

6

| | | IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján, 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/35/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. október 28.) C 29/06 számú állami támogatás az Olaszország által a halászati ágazatban működő szövetkezetek és konzorciumaik szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról
  (az értesítés a C(2009) 8040. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 48 |

IV   Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján, 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

2010/35/EK

*

A Bizottság határozata (2009. október 28.) C 29/06 számú állami támogatás az Olaszország által a halászati ágazatban működő szövetkezetek és konzorciumaik szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról
  (az értesítés a C(2009) 8040. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 8040. számú dokumentummal történt)

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 21.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 16/1

---

A BIZOTTSÁG 50/2010/EU RENDELETE

(2010. január 20.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. január 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 20-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | JO | 64,0 |
| MA | 52,0 |
| TN | 112,1 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 82,0 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 101,4 |
| MA | 78,1 |
| TR | 109,1 |
| ZZ | 115,9 |
| 0709 90 70 | MA | 113,2 |
| TR | 132,4 |
| ZZ | 122,8 |
| 0805 10 20 | EG | 51,5 |
| IL | 58,8 |
| MA | 51,3 |
| TN | 67,4 |
| TR | 54,6 |
| ZZ | 56,7 |
| 0805 20 10 | IL | 166,5 |
| MA | 83,8 |
| ZZ | 125,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 52,8 |
| EG | 77,8 |
| IL | 80,4 |
| JM | 109,6 |
| MA | 93,3 |
| PK | 41,0 |
| TR | 83,1 |
| ZZ | 76,9 |
| 0805 50 10 | EG | 63,3 |
| IL | 67,0 |
| TR | 70,5 |
| ZZ | 66,9 |
| 0808 10 80 | CA | 75,3 |
| CL | 60,1 |
| CN | 67,4 |
| MK | 24,7 |
| US | 133,6 |
| ZZ | 72,2 |
| 0808 20 50 | CN | 61,8 |
| US | 103,1 |
| ZZ | 82,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

JO

64,0

MA

52,0

TN

112,1

TR

100,0

ZZ

82,0

0707 00 05

EG

174,9

JO

101,4

MA

78,1

TR

109,1

ZZ

115,9

0709 90 70

MA

113,2

TR

132,4

ZZ

122,8

0805 10 20

EG

51,5

IL

58,8

MA

51,3

TN

67,4

TR

54,6

ZZ

56,7

0805 20 10

IL

166,5

MA

83,8

ZZ

125,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

52,8

EG

77,8

IL

80,4

JM

109,6

MA

93,3

PK

41,0

TR

83,1

ZZ

76,9

0805 50 10

EG

63,3

IL

67,0

TR

70,5

ZZ

66,9

0808 10 80

CA

75,3

CL

60,1

CN

67,4

MK

24,7

US

133,6

ZZ

72,2

0808 20 50

CN

61,8

US

103,1

ZZ

82,5

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 21.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 16/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 16/3

---

A BIZOTTSÁG 51/2010/EU RENDELETE

(2010. január 20.)

a 969/2006/EK rendelettel a kukorica behozatalára vonatkozóan megnyitott közösségi vámkontingens keretében 2010. január 8. és 15. között benyújtott engedélykérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 969/2006/EK bizottsági rendelet (3) éves vámkontingenst nyitott meg (09.4131 tételszámmal) 242 074 tonna kukorica behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A 969/2006/EK bizottsági rendelet (3) éves vámkontingenst nyitott meg (09.4131 tételszámmal) 242 074 tonna kukorica behozatalára.

| (2) | A 969/2006/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése 121 037 tonnában határozta meg az 1-es alidőszakra vonatkozó mennyiséget a 2010. január 1-jétőljúnius 30-ig tartó időszakra. |
| --- | --- |

(2)

A 969/2006/EK rendelet 2. cikkének (1) bekezdése 121 037 tonnában határozta meg az 1-es alidőszakra vonatkozó mennyiséget a 2010. január 1-jétőljúnius 30-ig tartó időszakra.

| (3) | A 969/2006/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdése szerinti értesítés alapján megállapítható, hogy az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően a 2010. január 8-án 13 órától 2010. január 15-én 13 óráig (brüsszeli idő szerint) benyújtott kérelmek a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre állíthatók ki. |
| --- | --- |

(3)

A 969/2006/EK rendelet 4. cikke (3) bekezdése szerinti értesítés alapján megállapítható, hogy az említett rendelet 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően a 2010. január 8-án 13 órától 2010. január 15-én 13 óráig (brüsszeli idő szerint) benyújtott kérelmek a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre állíthatók ki.

| (4) | Indokolt továbbá, hogy a 969/2006/EK rendelet alapján a folyó kontingens-alidőszakra már ne lehessen több behozatali engedélyt kiadni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt továbbá, hogy a 969/2006/EK rendelet alapján a folyó kontingens-alidőszakra már ne lehessen több behozatali engedélyt kiadni.

| (5) | A behozatali engedélyek kibocsátására irányuló eljárás hatékony lebonyolítása érdekében ennek a rendeletnek indokolt kihirdetését követően azonnal hatályba lépnie, |
| --- | --- |

(5)

A behozatali engedélyek kibocsátására irányuló eljárás hatékony lebonyolítása érdekében ennek a rendeletnek indokolt kihirdetését követően azonnal hatályba lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 969/2006/EK rendeletben említett kontingenshez kapcsolódó, a 2010. január 8-án 13 órától 2010. január 15-én 13 óráig (brüsszeli idő szerint) benyújtott kukoricabehozatali engedélykérelmek esetében az engedély a 78,205593 %-os odaítélési együtthatónak az igényelt mennyiségekre való alkalmazásával megállapított mennyiségekre állítható ki.

(2)   A 2010. január 15-én (brüsszeli idő szerint) 13 órától igényelt mennyiségek esetében az engedélyek kibocsátását a folyó kontingens-alidőszakra vonatkozóan fel kell függeszteni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 20-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 176., 2006.6.30., 44. o.

3

---

| 21.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 16/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 16/4

---

A BIZOTTSÁG 52/2010/EU RENDELETE

(2010. január 20.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó, a 877/2009/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 35/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 877/2009/EK bizottsági rendelet (3) a 2009/10-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 35/2010/EU bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2009/10-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 877/2009/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. január 21-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 20-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 253., 2009.9.25., 3. o.

3

(4)  HL L 10., 2010.1.15., 12. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2010. január 21-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 46,85 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,85 | 0,85 |
| 1701 12 10 (1) | 46,85 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,85 | 0,55 |
| 1701 91 00 (2) | 52,07 | 1,85 |
| 1701 99 10 (2) | 52,07 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 52,07 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

46,85

0,00

1701 11 90 (1)

46,85

0,85

1701 12 10 (1)

46,85

0,00

1701 12 90 (1)

46,85

0,55

1701 91 00 (2)

52,07

1,85

1701 99 10 (2)

52,07

0,00

1701 99 90 (2)

52,07

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

IRÁNYMUTATÁSOK

| 21.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 16/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 16/6

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK IRÁNYMUTATÁSA

(2009. december 4.)

a monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló EKB/2007/9 iránymutatás módosításáról

(EKB/2009/23)

(2010/34/EU)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 5.1., 12.1. és 14.3. cikkére,

tekintettel a monetáris pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló, 2001. december 20-i 63/2002/EK európai központi banki rendeletre (EKB/2001/18) (1),

tekintettel az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról szóló, 2008. december 19-i 24/2009/EK európai központi banki rendeletre (EKB/2008/30) (2),

a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló, 2008. december 19-i 25/2009/EK európai központi banki rendeletre (EKB/2008/32) (3),

mivel:

| (1) | A monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló, 2007. augusztus 1-i EKB/2007/9 iránymutatást (4) összhangba kell hozni az átdolgozott 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelettel és a monetáris-pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet módosításáról szóló, 2009. március 31-i 290/2009/EK (EKB/2009/7) európai központi banki rendelettel (5). |
| --- | --- |

(1)

A monetáris, a pénzügyi intézményekre vonatkozó és a piaci statisztikákról szóló, 2007. augusztus 1-i EKB/2007/9 iránymutatást (4) összhangba kell hozni az átdolgozott 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelettel és a monetáris-pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet módosításáról szóló, 2009. március 31-i 290/2009/EK (EKB/2009/7) európai központi banki rendelettel (5).

| (2) | Új előírások szükségesek a pénzpiaci alapokra („PPA-k”) vonatkozó adatok teljeskörűsítése és a legreprezentatívabb adatszolgáltatói kör kiválasztása tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

Új előírások szükségesek a pénzpiaci alapokra („PPA-k”) vonatkozó adatok teljeskörűsítése és a legreprezentatívabb adatszolgáltatói kör kiválasztása tekintetében.

| (3) | A PPA-k új mérlegének olyan összevont mérlegnek kell lennie, amely összhangban áll a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról szóló, 2007. július 27-i 958/2007/EK (EKB/2007/8) európai központi banki rendelet (6) alapján készült mérleggel. Az adatszolgáltatási teher csökkenthető azáltal, hogy a hitelintézetek és a PPA-k mérlegeinek összeállítását hatékonyabbá teszik, például a hitelintézeti mérleget a más monetáris pénzügyi intézmények („MPI-k”) adatai és a PPA-k adatai közötti eltérésként állítják elő. |
| --- | --- |

(3)

A PPA-k új mérlegének olyan összevont mérlegnek kell lennie, amely összhangban áll a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról szóló, 2007. július 27-i 958/2007/EK (EKB/2007/8) európai központi banki rendelet (6) alapján készült mérleggel. Az adatszolgáltatási teher csökkenthető azáltal, hogy a hitelintézetek és a PPA-k mérlegeinek összeállítását hatékonyabbá teszik, például a hitelintézeti mérleget a más monetáris pénzügyi intézmények („MPI-k”) adatai és a PPA-k adatai közötti eltérésként állítják elő.

| (4) | Az értékpapírosításra és a nem MPI-knek nyújtott MPI-hitelek egyéb átruházására vonatkozó adatszolgáltatás tekintetében a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet által bevezetett részletesebb követelmények folytán ezeken a területeken már nem szükséges a statisztikai adatszolgáltatás. |
| --- | --- |

(4)

Az értékpapírosításra és a nem MPI-knek nyújtott MPI-hitelek egyéb átruházására vonatkozó adatszolgáltatás tekintetében a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet által bevezetett részletesebb követelmények folytán ezeken a területeken már nem szükséges a statisztikai adatszolgáltatás.

| (5) | A nemzeti központi bankok megkezdték a befektetési alapokra vonatkozó statisztikák jelentését az egyéb pénzügyi közvetítők EKB/2007/9 iránymutatás 18. cikke szerinti statisztikáival összefüggésben, ami annyit jelent, hogy a továbbiakban már nincsen szükség a 14. cikk (6) bekezdése szerinti átmeneti rendszerre. |
| --- | --- |

(5)

A nemzeti központi bankok megkezdték a befektetési alapokra vonatkozó statisztikák jelentését az egyéb pénzügyi közvetítők EKB/2007/9 iránymutatás 18. cikke szerinti statisztikáival összefüggésben, ami annyit jelent, hogy a továbbiakban már nincsen szükség a 14. cikk (6) bekezdése szerinti átmeneti rendszerre.

| (6) | Új adatszolgáltatási követelmények szükségesek az euroövezeti MPI-k által nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek tevékenységi kör szerinti részletezése tekintetében a hitelezés alakulása gazdasági és monetáris elemzésének finomítása érdekében. |
| --- | --- |

(6)

Új adatszolgáltatási követelmények szükségesek az euroövezeti MPI-k által nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek tevékenységi kör szerinti részletezése tekintetében a hitelezés alakulása gazdasági és monetáris elemzésének finomítása érdekében.

| (7) | A fizetési rendszerek neve gyakran változik, és emiatt el kell hagyni az EKB/2007/9 iránymutatás III. mellékletének 13. részében található névjegyzéket, |
| --- | --- |

(7)

A fizetési rendszerek neve gyakran változik, és emiatt el kell hagyni az EKB/2007/9 iránymutatás III. mellékletének 13. részében található névjegyzéket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYMUTATÁST:

1. cikk

Az EKB/2007/9 iránymutatás a következőképpen módosul:

| 1. | A 1. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  A visszamenőleges adatszolgáltatási követelmények kizárólag a 3., 6., 7., 10., 11., 14–17. és 18a. cikkben meghatározott adatszolgáltatásra vonatkoznak.






  a) | A b) pont sérelme nélkül az Európai Unióhoz való csatlakozás és/vagy az euro bevezetése esetén a következő szabályok érvényesülnek:






  i. | azon tagállamok NKB-jai, amelyek 2004 májusában csatlakoztak az EU-hoz, legalább a 2004-től terjedő időszakra vonatkozóan szolgáltatnak visszamenőleges adatokat; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 1. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A visszamenőleges adatszolgáltatási követelmények kizárólag a 3., 6., 7., 10., 11., 14–17. és 18a. cikkben meghatározott adatszolgáltatásra vonatkoznak.

a)

A b) pont sérelme nélkül az Európai Unióhoz való csatlakozás és/vagy az euro bevezetése esetén a következő szabályok érvényesülnek:

i.

azon tagállamok NKB-jai, amelyek 2004 májusában csatlakoztak az EU-hoz, legalább a 2004-től terjedő időszakra vonatkozóan szolgáltatnak visszamenőleges adatokat;

| ii. | azon tagállamok NKB-jai, amelyek 2004 májusa előtt csatlakoztak az EU-hoz, de ezen iránymutatás hatálybalépésekor még nem vezették be az eurót, legalább az 1999-től, az MPI-kamatlábakról szóló statisztika (a továbbiakban: MPIR-statisztika) tekintetében a 2003-tól terjedő időszakra visszamenőleg szolgáltatnak adatokat az EKB-nak; |
| --- | --- |

ii.

azon tagállamok NKB-jai, amelyek 2004 májusa előtt csatlakoztak az EU-hoz, de ezen iránymutatás hatálybalépésekor még nem vezették be az eurót, legalább az 1999-től, az MPI-kamatlábakról szóló statisztika (a továbbiakban: MPIR-statisztika) tekintetében a 2003-tól terjedő időszakra visszamenőleg szolgáltatnak adatokat az EKB-nak;

| iii. | azon tagállamok NKB-jai, amelyek 2004 májusa után csatlakoztak az EU-hoz, legalább az előző három évre vonatkozóan szolgáltatnak visszamenőleges adatokat; |
| --- | --- |

iii.

azon tagállamok NKB-jai, amelyek 2004 májusa után csatlakoztak az EU-hoz, legalább az előző három évre vonatkozóan szolgáltatnak visszamenőleges adatokat;

| iv. | az azon tagállamokkal szembeni pozíciók tekintetében, amelyek az ezen iránymutatás hatálybalépése után vezetik be az eurót, a részt vevő tagállamok NKB-jai legalább a következő időszakokra visszamenőleg szolgáltatnak adatot az EKB-nak: (1) 1999-től, ha a tagállam 2004 májusa előtt csatlakozott az EU-hoz; vagy (2) 2004-től, ha a tagállam 2004 májusában csatlakozott az EU-hoz; vagy (3) az előző három évre vonatkozóan, ha a tagállam 2004 májusa után csatlakozott az EU-hoz. Ez az elv csak azokra a statisztikákra vonatkozik, amelyek esetében a partnerországonkénti adatokat szintén gyűjtik. |
| --- | --- |

iv.

az azon tagállamokkal szembeni pozíciók tekintetében, amelyek az ezen iránymutatás hatálybalépése után vezetik be az eurót, a részt vevő tagállamok NKB-jai legalább a következő időszakokra visszamenőleg szolgáltatnak adatot az EKB-nak: (1) 1999-től, ha a tagállam 2004 májusa előtt csatlakozott az EU-hoz; vagy (2) 2004-től, ha a tagállam 2004 májusában csatlakozott az EU-hoz; vagy (3) az előző három évre vonatkozóan, ha a tagállam 2004 májusa után csatlakozott az EU-hoz. Ez az elv csak azokra a statisztikákra vonatkozik, amelyek esetében a partnerországonkénti adatokat szintén gyűjtik.

| b) | A következő szabályok érvényesülnek:






  i. | pénzpiaci alapok (»PPA-k«) esetében az EKB-nak történő visszamenőleges adatszolgáltatás az NKB-k által 2008 végéig alkalmazott, ezen iránymutatás szerinti adatszolgáltatási gyakorlatnak megfelelően zajlik. A 10. cikk sérelme nélkül a hitelintézeti mérlegeket jelentő NKB-k önkéntesen jelenthetik a 2008. december vége előtti referencia-időszakra vonatkozó PPA-mérlegadatokat; azok az NKB-k, amelyek a csökkentett adatszolgáltatási követelmények szerint negyedéves PPA-mérlegadatokat jelentenek, vagy amelyek nem jelentenek sem hitelintézeti, sem PPA-mérlegadatokat, a visszamenőleges adatokat legalább az euroövezethez való csatlakozás időpontjától kezdődően továbbítják, ami egy esetben sem lehet korábbi az 1997. szeptember végi referencia-időszaknál, amennyiben ezek az adatok rendelkezésre állnak; |
| --- | --- | --- |

b)

A következő szabályok érvényesülnek:

i.

pénzpiaci alapok (»PPA-k«) esetében az EKB-nak történő visszamenőleges adatszolgáltatás az NKB-k által 2008 végéig alkalmazott, ezen iránymutatás szerinti adatszolgáltatási gyakorlatnak megfelelően zajlik. A 10. cikk sérelme nélkül a hitelintézeti mérlegeket jelentő NKB-k önkéntesen jelenthetik a 2008. december vége előtti referencia-időszakra vonatkozó PPA-mérlegadatokat; azok az NKB-k, amelyek a csökkentett adatszolgáltatási követelmények szerint negyedéves PPA-mérlegadatokat jelentenek, vagy amelyek nem jelentenek sem hitelintézeti, sem PPA-mérlegadatokat, a visszamenőleges adatokat legalább az euroövezethez való csatlakozás időpontjától kezdődően továbbítják, ami egy esetben sem lehet korábbi az 1997. szeptember végi referencia-időszaknál, amennyiben ezek az adatok rendelkezésre állnak;

| ii. | a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott tevékenységi kör szerinti – az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásának, a NACE Rev.2-nek megfelelően – részletezett hitelekre vonatkozó visszamenőleges adatokat rendelkezésre állásuk esetén az alábbiak szerint kell az EKB-nak továbbítani: a) az NKB-k 2003 márciusával kezdődően továbbítanak adatokat; b) az euroövezethez ezen időpontot követően csatlakozott tagállamok esetében az NKB-k legalább az euroövezetbe való belépést megelőző két évre továbbítanak visszamenőleges adatokat; |
| --- | --- |

ii.

a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott tevékenységi kör szerinti – az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásának, a NACE Rev.2-nek megfelelően – részletezett hitelekre vonatkozó visszamenőleges adatokat rendelkezésre állásuk esetén az alábbiak szerint kell az EKB-nak továbbítani: a) az NKB-k 2003 márciusával kezdődően továbbítanak adatokat; b) az euroövezethez ezen időpontot követően csatlakozott tagállamok esetében az NKB-k legalább az euroövezetbe való belépést megelőző két évre továbbítanak visszamenőleges adatokat;

| iii. | az egyéb pénzügyi közvetítők (EPK-k) visszamenőleges negyedéves adatokat továbbítanak az EKB-nak az első rendelkezésre álló referencia-időszakkal kezdődően, legalább 1998 utolsó negyedéve referencia-időszakának adataival kezdődően; |
| --- | --- |

iii.

az egyéb pénzügyi közvetítők (EPK-k) visszamenőleges negyedéves adatokat továbbítanak az EKB-nak az első rendelkezésre álló referencia-időszakkal kezdődően, legalább 1998 utolsó negyedéve referencia-időszakának adataival kezdődően;

| iv. | az értékpapírok vonatkozásában az EKB-nak továbbított idősornak 1989 decemberében kell kezdődnie az állományokkal és 1990 januárjában a forgalommal kapcsolatban; |
| --- | --- |

iv.

az értékpapírok vonatkozásában az EKB-nak továbbított idősornak 1989 decemberében kell kezdődnie az állományokkal és 1990 januárjában a forgalommal kapcsolatban;

| v. | a fizetési statisztikák vonatkozásában a legnagyobb gondosság elve alapján a legutóbbi referenciaévet is tartalmazó öt évre vonatkozó adatokat kell szolgáltatni.” |
| --- | --- |

v.

a fizetési statisztikák vonatkozásában a legnagyobb gondosság elve alapján a legutóbbi referenciaévet is tartalmazó öt évre vonatkozó adatokat kell szolgáltatni.”

| 2. | A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:
  A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelettel összhangban az NKB-k két összevont mérleget készítenek és jelentenek, mindkettőt a bruttó összegekkel: az egyik összevont mérleg a »központi bank« MPI-alszektorra, a másik az »egyéb MPI-k« alszektorra vonatkozik.
  Az NKB-k a saját központi banki mérlegükre vonatkozó szükséges statisztikai adatokat a számviteli rendszerükből nyerik az ezen iránymutatás I. mellékletében szereplő összekötő táblázatok alapján. Statisztikai adatszolgáltatási célokra az EKB a saját mérlegéből nyeri az NKB-k által saját mérlegükből nyert adatoknak megfelelő adatokat.
  Az egyéb MPI-bankok mérlegére vonatkozó szükséges statisztikai adatokat az NKB-k az egyes rezidens MPI-k (a rezidens NKB kivételével) mérlegtétel-adatainak (BSI) összesítéséből nyerik.
  Ezek a követelmények a hóvégi és negyedév végi állományokra (7) (állományok), valamint a tranzakciók miatti kiigazítások havi és negyedéves adataira, illetve a hitelek értékpapírosítási és más hitelátruházási adataira is kiterjednek.
  Az NKB-k ezen iránymutatás 1. részének III. mellékletével összhangban szolgáltatnak statisztikai adatokat a mérlegtételekről. |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő rendelkezés lép:

A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelettel összhangban az NKB-k két összevont mérleget készítenek és jelentenek, mindkettőt a bruttó összegekkel: az egyik összevont mérleg a »központi bank« MPI-alszektorra, a másik az »egyéb MPI-k« alszektorra vonatkozik.

Az NKB-k a saját központi banki mérlegükre vonatkozó szükséges statisztikai adatokat a számviteli rendszerükből nyerik az ezen iránymutatás I. mellékletében szereplő összekötő táblázatok alapján. Statisztikai adatszolgáltatási célokra az EKB a saját mérlegéből nyeri az NKB-k által saját mérlegükből nyert adatoknak megfelelő adatokat.

Az egyéb MPI-bankok mérlegére vonatkozó szükséges statisztikai adatokat az NKB-k az egyes rezidens MPI-k (a rezidens NKB kivételével) mérlegtétel-adatainak (BSI) összesítéséből nyerik.

Ezek a követelmények a hóvégi és negyedév végi állományokra (7) (állományok), valamint a tranzakciók miatti kiigazítások havi és negyedéves adataira, illetve a hitelek értékpapírosítási és más hitelátruházási adataira is kiterjednek.

Az NKB-k ezen iránymutatás 1. részének III. mellékletével összhangban szolgáltatnak statisztikai adatokat a mérlegtételekről.

| 3. | A 3. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  Amennyiben az NKB-k a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint felmentést adnak a PPA-knak, az NKB-knak kell biztosítaniuk, hogy a PPA-k összevont nemzeti PPA-mérleghez való kombinált hozzájárulása ne haladja meg az alábbi értékeket:






  i. | 10 % minden olyan részt vevő tagállamban, amelynek nemzeti PPA-mérlege az összesített euroövezeti PPA-mérleg 15 %-nál nagyobb mértéket tesz ki; |
| --- | --- | --- |

3.

A 3. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

Amennyiben az NKB-k a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint felmentést adnak a PPA-knak, az NKB-knak kell biztosítaniuk, hogy a PPA-k összevont nemzeti PPA-mérleghez való kombinált hozzájárulása ne haladja meg az alábbi értékeket:

i.

10 % minden olyan részt vevő tagállamban, amelynek nemzeti PPA-mérlege az összesített euroövezeti PPA-mérleg 15 %-nál nagyobb mértéket tesz ki;

| ii. | 30 % minden más részt vevő tagállamban, kivéve azokat, amelyek nemzeti PPA-mérlegének az összesített euroövezeti PPA-mérlegben való részesedése nem éri el az 1 %-ot, amely esetben semmiféle külön korlátozás nem vonatkozik a PPA-k kisebb intézményként történő besorolására. |
| --- | --- |

ii.

30 % minden más részt vevő tagállamban, kivéve azokat, amelyek nemzeti PPA-mérlegének az összesített euroövezeti PPA-mérlegben való részesedése nem éri el az 1 %-ot, amely esetben semmiféle külön korlátozás nem vonatkozik a PPA-k kisebb intézményként történő besorolására.

Ha az NKB-k a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikke (1) bekezdésének a) és/vagy d) pontja értelmében felmentést adnak az MPI-knek, az NKB-k az EKB-nak szolgáltatott havi és negyedéves MPI-mérlegadatok összeállításakor ezen MPI-k lefedettségét 100 %-ra teljeskörűsítik. Az NKB-k a következő minimumelőírások betartása mellett választhatják az adatok 100 %-ra való teljeskörűsítésének eljárását:

| i. | hiányzó részletező adatok esetében becslést kell végezni a tényleges adatszolgáltatói körnek a kisebb intézmények csoportjánál reprezentatívabbnak tekintett csoportján alapuló arányszámok alkalmazásával, a következők szerint:






  — | azon tagállamok NKB-jai, amelyeknek az euroövezeti MPI-k összevont mérlegfőösszegéhez való hozzájárulása meghaladja a 2 %-ot, úgy határozhatják meg ezt a csoportot, hogy a csoportba tartozó szervezetek összevont mérlegfőösszege ne haladja meg az MPI-k nemzeti összevont mérlegének 35 %-át. Ez a követelmény nem érvényesül, ha a felmentésben részesített intézmények mérlegfőösszege nem éri el a nemzeti MPI-mérlegfőösszeg 1 %-át, |
| --- | --- | --- |

i.

hiányzó részletező adatok esetében becslést kell végezni a tényleges adatszolgáltatói körnek a kisebb intézmények csoportjánál reprezentatívabbnak tekintett csoportján alapuló arányszámok alkalmazásával, a következők szerint:

—

azon tagállamok NKB-jai, amelyeknek az euroövezeti MPI-k összevont mérlegfőösszegéhez való hozzájárulása meghaladja a 2 %-ot, úgy határozhatják meg ezt a csoportot, hogy a csoportba tartozó szervezetek összevont mérlegfőösszege ne haladja meg az MPI-k nemzeti összevont mérlegének 35 %-át. Ez a követelmény nem érvényesül, ha a felmentésben részesített intézmények mérlegfőösszege nem éri el a nemzeti MPI-mérlegfőösszeg 1 %-át,

| — | azon tagállamok NKB-jai számára, amelyeknek az euroövezeti MPI-k összevont mérlegfőösszegéhez való hozzájárulása nem éri el a 2 %-ot, ugyanezen szabályok követése ajánlott. Ha azonban mindez jelentős költséggel járna, e tagállamok NKB-jai használhatják ehelyett az adatszolgáltatói kör alapján meghatározott arányszámokat; |
| --- | --- |

—

azon tagállamok NKB-jai számára, amelyeknek az euroövezeti MPI-k összevont mérlegfőösszegéhez való hozzájárulása nem éri el a 2 %-ot, ugyanezen szabályok követése ajánlott. Ha azonban mindez jelentős költséggel járna, e tagállamok NKB-jai használhatják ehelyett az adatszolgáltatói kör alapján meghatározott arányszámokat;

| ii. | az i. pont alkalmazásakor a »kisebb« adatszolgáltatók csoportja, illetve a tényleges adatszolgáltatói kör egyaránt tovább csoportosítható intézménytípus szerint (pl. PPA-k vagy hitelintézetek); |
| --- | --- |

ii.

az i. pont alkalmazásakor a »kisebb« adatszolgáltatók csoportja, illetve a tényleges adatszolgáltatói kör egyaránt tovább csoportosítható intézménytípus szerint (pl. PPA-k vagy hitelintézetek);

| iii. | amennyiben bármely tagállamban az összes eszközről mindössze évi egy alkalommal beszámoló PPA-k hozzájárulása eléri a PPA-k összevont mérlegének 30 %-át, az NKB-k teljeskörűsítik a PPA-k és a hitelintézetek által külön szolgáltatott adatokat az alábbiak szerint:






  — | ha megfelelő a lefedettség a teljes körű adatszolgáltatónak minősülő PPA-k figyelembevételével, a bruttósítás alapjául ezek összevont mérlegfőösszeget kell használni, |
| --- | --- | --- |

iii.

amennyiben bármely tagállamban az összes eszközről mindössze évi egy alkalommal beszámoló PPA-k hozzájárulása eléri a PPA-k összevont mérlegének 30 %-át, az NKB-k teljeskörűsítik a PPA-k és a hitelintézetek által külön szolgáltatott adatokat az alábbiak szerint:

—

ha megfelelő a lefedettség a teljes körű adatszolgáltatónak minősülő PPA-k figyelembevételével, a bruttósítás alapjául ezek összevont mérlegfőösszeget kell használni,

| — | a teljes körű adatszolgáltatónak minősülő PPA-kból elért lefedettség elégtelen vagy nincsenek teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett PPA-k, az NKB-k évente legalább egyszer más adatforrásokból is megbecsülhetik a PPA-szektor mérlegét, és ezt használhatják a teljeskörűsítés alapjául; |
| --- | --- |

—

a teljes körű adatszolgáltatónak minősülő PPA-kból elért lefedettség elégtelen vagy nincsenek teljes körű adatszolgáltatásra kötelezett PPA-k, az NKB-k évente legalább egyszer más adatforrásokból is megbecsülhetik a PPA-szektor mérlegét, és ezt használhatják a teljeskörűsítés alapjául;

| iv. | ha a részletes adatok rendelkezésre állnak, de csak nagyobb késedelemmel vagy kisebb gyakorisággal, a jelentett adatokat a következőképpen kell átvinni a kimaradó időszakokra:






  — | az adatok ismétlésével, amennyiben az eredmények helytállónak bizonyultak, vagy |
| --- | --- | --- |

iv.

ha a részletes adatok rendelkezésre állnak, de csak nagyobb késedelemmel vagy kisebb gyakorisággal, a jelentett adatokat a következőképpen kell átvinni a kimaradó időszakokra:

—

az adatok ismétlésével, amennyiben az eredmények helytállónak bizonyultak, vagy

| — | megfelelő statisztikai becslési módszerek alkalmazásával az adatok tendenciáinak vagy szezonális alakulásának figyelembevétele érdekében; |
| --- | --- |

—

megfelelő statisztikai becslési módszerek alkalmazásával az adatok tendenciáinak vagy szezonális alakulásának figyelembevétele érdekében;

| v. | az arányszámok vagy a teljeskörűsítés végrehajtásához szükséges minden más köztes számítás levezethető a felügyeleti hatóságoktól kapott adatokból, amennyiben megbízható kapcsolat állapítható meg a teljeskörűsítendő statisztikai bontás és az ilyen adatok között. |
| --- | --- |

v.

az arányszámok vagy a teljeskörűsítés végrehajtásához szükséges minden más köztes számítás levezethető a felügyeleti hatóságoktól kapott adatokból, amennyiben megbízható kapcsolat állapítható meg a teljeskörűsítendő statisztikai bontás és az ilyen adatok között.

Az NKB-k bejelentik az EKB-nak a bruttósítási eljárásaikban bekövetkezett minden jelentősebb változást.”

| 4. | A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „10. cikk
  Pénzpiaci alapok mérlegstatisztikája
  Az NKB-k a III. melléklet 7. része 1., és 2. táblázatának megfelelően külön mérlegtételadatokat szolgáltatnak az EKB-nak a PPA-szektorra vonatkozóan. Az EKB az adatokat a PPA és hitelintézeti mérlegstatisztikák összeállításához egyaránt felhasználja. Mivel az adatokat a teljes MPI-szektor vonatkozásában a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletnek megfelelően már jelentik, az ebben a cikkben meghatározott követelmények csak a PPA-kra vonatkoznak. Annak ellenére, hogy egyes tagállamokban néhány egyéb intézetet MPI-ként sorolnak be, mennyiségi megközelítésben ezek jelentéktelenek.
  A III. melléklet 7. részének 1. táblázatában említett átsorolásokat és átértékelési kiigazításokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell jelenteni, figyelembe véve a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerint engedélyezett eltéréseket. Amennyiben az átértékelési kiigazítások jelentésére az NKB-k által a PPA-knak a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet értelmében engedélyezett eltérés vonatkozik, az NKB-k az adatokat a legjobb elérhető adatok alapján jelentik azon tételekre, amelyek esetében az átértékelési kiigazítás jelentős lehet.
  Az adatokat negyedévente, a referencia-időszak végét követő 28 munkanapon belül kell szolgáltatni.
  A hitelintézetek mérlegeinek tekintetében szolgáltatott adatoknak le kell fedniük az e szektorba besorolt intézetek 100 %-át. Ahol az eloszlás vége elhagyásának elve alkalmazásának következtében a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak a 3. cikk (4) bekezdése b) pontjának megfelelően bruttósítaniuk kell az adatokat a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében.
  Az NKB-k a hitelintézeti mérleg 2008. december vége előtti időszakokra történő jelentésekor a III. melléklet 7. részében található 1. és 2. táblázatnak megfelelően továbbítják a PPA-adatok revízióját. A PPA-adatok revíziójának minden esetben meg kell felelnie a megfelelő negyedév végi más MPI-adatoknak.
  Abban az esetben, ha az új vagy korrigált PPA-adatok más megfelelő MPI-referenciaidőszakok adatainak változásával járnak, továbbítani kell a más MPI-adatok szükséges revízióját is.” |
| --- | --- |

4.

A 10. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„10. cikk

Pénzpiaci alapok mérlegstatisztikája

Az NKB-k a III. melléklet 7. része 1., és 2. táblázatának megfelelően külön mérlegtételadatokat szolgáltatnak az EKB-nak a PPA-szektorra vonatkozóan. Az EKB az adatokat a PPA és hitelintézeti mérlegstatisztikák összeállításához egyaránt felhasználja. Mivel az adatokat a teljes MPI-szektor vonatkozásában a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletnek megfelelően már jelentik, az ebben a cikkben meghatározott követelmények csak a PPA-kra vonatkoznak. Annak ellenére, hogy egyes tagállamokban néhány egyéb intézetet MPI-ként sorolnak be, mennyiségi megközelítésben ezek jelentéktelenek.

A III. melléklet 7. részének 1. táblázatában említett átsorolásokat és átértékelési kiigazításokat a 3. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell jelenteni, figyelembe véve a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikkének (2) bekezdése szerint engedélyezett eltéréseket. Amennyiben az átértékelési kiigazítások jelentésére az NKB-k által a PPA-knak a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet értelmében engedélyezett eltérés vonatkozik, az NKB-k az adatokat a legjobb elérhető adatok alapján jelentik azon tételekre, amelyek esetében az átértékelési kiigazítás jelentős lehet.

Az adatokat negyedévente, a referencia-időszak végét követő 28 munkanapon belül kell szolgáltatni.

A hitelintézetek mérlegeinek tekintetében szolgáltatott adatoknak le kell fedniük az e szektorba besorolt intézetek 100 %-át. Ahol az eloszlás vége elhagyásának elve alkalmazásának következtében a tényleges adatszolgáltatási lefedettség nem éri el a 100 %-ot, az NKB-knak a 3. cikk (4) bekezdése b) pontjának megfelelően bruttósítaniuk kell az adatokat a 100 %-os lefedettség biztosítása érdekében.

Az NKB-k a hitelintézeti mérleg 2008. december vége előtti időszakokra történő jelentésekor a III. melléklet 7. részében található 1. és 2. táblázatnak megfelelően továbbítják a PPA-adatok revízióját. A PPA-adatok revíziójának minden esetben meg kell felelnie a megfelelő negyedév végi más MPI-adatoknak.

Abban az esetben, ha az új vagy korrigált PPA-adatok más megfelelő MPI-referenciaidőszakok adatainak változásával járnak, továbbítani kell a más MPI-adatok szükséges revízióját is.”

| 5. | A 13. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

5.

A 13. cikket el kell hagyni.

| 6. | A 14. cikk címének helyébe az alábbi szöveg lép:
  „Az egyéb pénzügyi közvetítőkre vonatkozó statisztikák (a befektetési alapok és a pénzügyi közvetítő vállalatok kivételével)” |
| --- | --- |

6.

A 14. cikk címének helyébe az alábbi szöveg lép:

„Az egyéb pénzügyi közvetítőkre vonatkozó statisztikák (a befektetési alapok és a pénzügyi közvetítő vállalatok kivételével)”

| 7. | A 14. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  Az NKB-k ezen iránymutatás III. mellékletének 11. részével összhangban szolgáltatnak adatot az EPK-król (a befektetési alapok és az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok [PKV-k] kivételével). A következő EPK-alkategóriákra vonatkozóan külön kell adatot szolgáltatni: i. értékpapír-kereskedők; ii. hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok; és iii. egyéb EPK-k.
  Az EPK-kra vonatkozó adatok szolgáltatásakor az országos szinten adott időpontban rendelkezésre álló adatokra kell támaszkodni. Ha tényleges adatok nem állnak rendelkezésre vagy nem dolgozhatók fel, nemzeti becsléseket kell jelenteni. Abban az esetben, ha az adatok alapjául szolgáló gazdasági jelenség létezik, de azt statisztikailag nem kísérik figyelemmel, és ezért nemzeti becslések sem nyújthatók, az NKB-k választhatnak, hogy egyáltalán nem vagy hiányzó adatként jelentik ezeket az idősorokat. Minden nem jelentett idősort tehát »létező, de nem gyűjtött« adatként kell értelmezni, és az EKB feltételezéseket és becsléseket készíthet az euroövezeti aggregátumok összeállításának céljából. A referencia-adatszolgáltatók köre a részt vevő tagállamokban rezidens minden típusú EPK-t magában foglal: a területen belül található intézményeket, beleértve a területen kívüli anyavállalatok leányvállalatait és az ezen a területen kívüli központtal rendelkező intézmények fióktelepeit.
  A következő kulcsfontosságú mutatószámokat és kiegészítő információt kell jelenteni:






  — | az euroövezet aggregátumainak összeállításához szükséges, kulcsfontosságú mutatószámok: minden részt vevő tagállamnak szolgáltatnia kell e részletezett adatokat, amikor a tényleges adatok rendelkezésre állnak. Ha a tényleges adatok az előírt, bontásban vagy a megállapodás szerinti gyakorisággal, határidőre vagy időtartamra nem állnak rendelkezésre, lehetőség szerint becsléseket kell nyújtani, |
| --- | --- | --- |

7.

A 14. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

Az NKB-k ezen iránymutatás III. mellékletének 11. részével összhangban szolgáltatnak adatot az EPK-król (a befektetési alapok és az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok [PKV-k] kivételével). A következő EPK-alkategóriákra vonatkozóan külön kell adatot szolgáltatni: i. értékpapír-kereskedők; ii. hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok; és iii. egyéb EPK-k.

Az EPK-kra vonatkozó adatok szolgáltatásakor az országos szinten adott időpontban rendelkezésre álló adatokra kell támaszkodni. Ha tényleges adatok nem állnak rendelkezésre vagy nem dolgozhatók fel, nemzeti becsléseket kell jelenteni. Abban az esetben, ha az adatok alapjául szolgáló gazdasági jelenség létezik, de azt statisztikailag nem kísérik figyelemmel, és ezért nemzeti becslések sem nyújthatók, az NKB-k választhatnak, hogy egyáltalán nem vagy hiányzó adatként jelentik ezeket az idősorokat. Minden nem jelentett idősort tehát »létező, de nem gyűjtött« adatként kell értelmezni, és az EKB feltételezéseket és becsléseket készíthet az euroövezeti aggregátumok összeállításának céljából. A referencia-adatszolgáltatók köre a részt vevő tagállamokban rezidens minden típusú EPK-t magában foglal: a területen belül található intézményeket, beleértve a területen kívüli anyavállalatok leányvállalatait és az ezen a területen kívüli központtal rendelkező intézmények fióktelepeit.

A következő kulcsfontosságú mutatószámokat és kiegészítő információt kell jelenteni:

—

az euroövezet aggregátumainak összeállításához szükséges, kulcsfontosságú mutatószámok: minden részt vevő tagállamnak szolgáltatnia kell e részletezett adatokat, amikor a tényleges adatok rendelkezésre állnak. Ha a tényleges adatok az előírt, bontásban vagy a megállapodás szerinti gyakorisággal, határidőre vagy időtartamra nem állnak rendelkezésre, lehetőség szerint becsléseket kell nyújtani,

| — | kiegészítő információt »tájékoztató adatok« formájában kell szolgáltatni: ezen adatokat azon országoknak kell biztosítaniuk, ahol azok az információk rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

—

kiegészítő információt »tájékoztató adatok« formájában kell szolgáltatni: ezen adatokat azon országoknak kell biztosítaniuk, ahol azok az információk rendelkezésre állnak.

Tranzakció miatti kiigazító adatokat az állományadatokban bekövetkező jelentős törések, illetve átsorolások és egyéb kiigazítások esetén lehet jelenteni. Tranzakciós kiigazító adatokat lehet szolgáltatni például különösen az ESA 95 keretrendszer végrehajtásával kapcsolatos átsorolások miatt.

Az átsorolási kiigazításokra vonatkozó adatokat ezen iránymutatás 3. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően kell szolgáltatni.”

| 8. | A 14. cikk (6) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

8.

A 14. cikk (6) bekezdését el kell hagyni.

| 9. | A 16. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  Az MPIR-statisztikák céljából az NKB-k a 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet II. mellékletének 1. és 2. függelékében meghatározott állományokra és új szerződésekre vonatkozó, nemzeti szinten aggregált, havi statisztikai információt szolgáltatnak. Emellett az NKB-k a III. melléklet 12a. részében meghatározottak szerint jelentik az új szerződésekre vonatkozó összesített nemzeti havi statisztikai adatokat.
  Ha a 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet II. mellékletének 61. pontjában előírt eltérést a 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet IV. mellékletével összefüggésben engedélyezik, az NKB-k érték nélkül adják meg az eltéréssel érintett tételeket, feltüntetve azt, hogy adatgyűjtés nem történt.” |
| --- | --- |

9.

A 16. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

Az MPIR-statisztikák céljából az NKB-k a 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet II. mellékletének 1. és 2. függelékében meghatározott állományokra és új szerződésekre vonatkozó, nemzeti szinten aggregált, havi statisztikai információt szolgáltatnak. Emellett az NKB-k a III. melléklet 12a. részében meghatározottak szerint jelentik az új szerződésekre vonatkozó összesített nemzeti havi statisztikai adatokat.

Ha a 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet II. mellékletének 61. pontjában előírt eltérést a 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet IV. mellékletével összefüggésben engedélyezik, az NKB-k érték nélkül adják meg az eltéréssel érintett tételeket, feltüntetve azt, hogy adatgyűjtés nem történt.”

| 10. | A 17. cikk (2), (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  Az adatok gyakoriságától függetlenül, évente kell jelenteni ezeket az idősorokat az EKB-nak. Az adatok a 4–9. táblázat minden tétele vonatkozásában éves gyakoriságúak. A 2. és 3. táblázatban szereplő hitelintézeti mérlegre vonatkozó információ negyedéves gyakoriságú, kivéve az NKB és elektronikus pénzintézeti tételek rovataiba sorolt tételeket, amelyek éves gyakoriságúak. A 3. táblázatban szereplő, hitelintézetekre vonatkozó strukturális információk éves gyakoriságúak Az 1. és a 3. táblázat vonatkozásában, amennyiben az adatokhoz való hozzáférés súlyosan korlátozott, az NKB-k az időben történő és érvényes közlés biztosítása érdekében minimális adatkészletet is szolgáltathatnak.
  A minimális mennyiségű adat a következőket tartalmazza:






  — | havi idősorok: egy megfigyelés a december végi pozíciókra vonatkozóan, |
| --- | --- | --- |

10.

A 17. cikk (2), (3) és (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

Az adatok gyakoriságától függetlenül, évente kell jelenteni ezeket az idősorokat az EKB-nak. Az adatok a 4–9. táblázat minden tétele vonatkozásában éves gyakoriságúak. A 2. és 3. táblázatban szereplő hitelintézeti mérlegre vonatkozó információ negyedéves gyakoriságú, kivéve az NKB és elektronikus pénzintézeti tételek rovataiba sorolt tételeket, amelyek éves gyakoriságúak. A 3. táblázatban szereplő, hitelintézetekre vonatkozó strukturális információk éves gyakoriságúak Az 1. és a 3. táblázat vonatkozásában, amennyiben az adatokhoz való hozzáférés súlyosan korlátozott, az NKB-k az időben történő és érvényes közlés biztosítása érdekében minimális adatkészletet is szolgáltathatnak.

A minimális mennyiségű adat a következőket tartalmazza:

—

havi idősorok: egy megfigyelés a december végi pozíciókra vonatkozóan,

| — | negyedéves idősorok: egy megfigyelés az év utolsó negyedévére vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

negyedéves idősorok: egy megfigyelés az év utolsó negyedévére vonatkozóan,

| — | éves idősorok: egy megfigyelés a december végi pozíciókra vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

éves idősorok: egy megfigyelés a december végi pozíciókra vonatkozóan.

Az EKB tájékoztatja az NKB-kat minden évben a jelentéstételi időszakon belül az adatszolgáltatás pontos dátumáról. Az NKB-k továbbíthatják az aktuális adatokat akár az első jelentéstételi időszakot megelőzően az EKB adatfogadási készségétől függően, akár bármely más időpontban a jelentéstételi időszakok közben.

Tényleges adatok hiányában az NKB-k lehetőség szerint becsléseket vagy ideiglenes adatokat használnak.

Az adatszolgáltatók vagy az NKB-k revíziókat végezhetnek újraszámítások vagy becslések alapján. Az NKB-k a jelentéstételi időszak részeként juttatják el a revíziókat az EKB-nak.

Az EKB az előző év magyarázó megjegyzéseit az első jelentéstételi időszak kezdete előtt, Word formátumban küldi el az NKB-knak, amelyet azok kitöltve és/vagy kijavítva küldenek vissza az EKB-nak. Ezekben a magyarázó megjegyzésekben az NKB-k részletesen kifejtik a követelményektől való eltéréseiket, lehetőség szerint kifejtve azoknak az adatokra való hatását.”

| 11. | A 18. cikk (10) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  Az NKB-k évente elküldik az EKB-nak: i. a CSDB Kézikönyvvel összhangban a CSDB-ben lévő aktuális értékpapírok lefedettségét és minőségét elemző mutatókat, a velük külön közölt módszertannak megfelelően; vagy ii. a lefedettségi és minőségi mutatók levezetéséhez szükséges aktuális információt.
  A nemzeti értékpapír-adatbázisra támaszkodó NKB-k évente egyszer elküldik az EKB-nak az egy negyedévre és legalább két, statisztikailag jelentős BA-alszektorra vonatkozó aggregált eredményeket. Ezek az aggregált eredmények legfeljebb 5 %-kal térhetnek el azoktól az eredményektől, amelyeket a CSDB használatával kaptak volna. Mindez azokra az információkra vonatkozik, amelyeket nem a BA-k szolgáltatnak.
  A fenti információkat minden év februárjának végéig kell elküldeni az EKB-nak úgy, hogy referenciának az előző év december végi adatai tekintendők.” |
| --- | --- |

11.

A 18. cikk (10) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

Az NKB-k évente elküldik az EKB-nak: i. a CSDB Kézikönyvvel összhangban a CSDB-ben lévő aktuális értékpapírok lefedettségét és minőségét elemző mutatókat, a velük külön közölt módszertannak megfelelően; vagy ii. a lefedettségi és minőségi mutatók levezetéséhez szükséges aktuális információt.

A nemzeti értékpapír-adatbázisra támaszkodó NKB-k évente egyszer elküldik az EKB-nak az egy negyedévre és legalább két, statisztikailag jelentős BA-alszektorra vonatkozó aggregált eredményeket. Ezek az aggregált eredmények legfeljebb 5 %-kal térhetnek el azoktól az eredményektől, amelyeket a CSDB használatával kaptak volna. Mindez azokra az információkra vonatkozik, amelyeket nem a BA-k szolgáltatnak.

A fenti információkat minden év februárjának végéig kell elküldeni az EKB-nak úgy, hogy referenciának az előző év december végi adatai tekintendők.”

| 12. | A szöveg a következő 18b. cikkel egészül ki:
  „18b. cikk
  Statisztikák a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott MPI-hitelek tevékenységi kör szerinti megoszlásáról
  Ha az adatok rendelkezésre állnak, az NKB-k jelentik az EKB-nak a belföldi nem pénzügyi vállalatoknak, illetve a más részt vevő tagállamok nem pénzügyi vállalatainak nyújtott MPI-hitelek adatait tevékenységi kör szerinti bontásban, az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásának, a NACE Rev.2-nek megfelelően, a III. melléklet 16. részével összhangban.
  Az NKB-k féléves gyakorisággal jelentik az adatokat az EKB-nak, március és szeptember végéig, az előző két negyedévre vonatkozóan.
  Az NKB-k a revíziókat a következő elveknek megfelelően jelentik:






  a) | ha szükséges, az előző referencia-időszakra vonatkozó revíziókat az egyes rendes adatszolgáltatásokon túlmenően kell megküldeni; és |
| --- | --- | --- |

12.

A szöveg a következő 18b. cikkel egészül ki:

„18b. cikk

Statisztikák a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott MPI-hitelek tevékenységi kör szerinti megoszlásáról

Ha az adatok rendelkezésre állnak, az NKB-k jelentik az EKB-nak a belföldi nem pénzügyi vállalatoknak, illetve a más részt vevő tagállamok nem pénzügyi vállalatainak nyújtott MPI-hitelek adatait tevékenységi kör szerinti bontásban, az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásának, a NACE Rev.2-nek megfelelően, a III. melléklet 16. részével összhangban.

Az NKB-k féléves gyakorisággal jelentik az adatokat az EKB-nak, március és szeptember végéig, az előző két negyedévre vonatkozóan.

Az NKB-k a revíziókat a következő elveknek megfelelően jelentik:

a)

ha szükséges, az előző referencia-időszakra vonatkozó revíziókat az egyes rendes adatszolgáltatásokon túlmenően kell megküldeni; és

| b) | az olyan rendkívüli revíziókat, amelyek lényegesen javítják az adatminőséget, elkészültük után azonnal meg lehet küldeni. |
| --- | --- |

b)

az olyan rendkívüli revíziókat, amelyek lényegesen javítják az adatminőséget, elkészültük után azonnal meg lehet küldeni.

Az NKB-k jelentik az EKB-nak a használt nemzeti fogalommeghatározások és besorolások minden jelentős változását, és adott esetben magyarázó megjegyzéseket nyújtanak be a jelentős revíziók okairól. Emellett az NKB-k adatokat szolgáltatnak az MPI-szektor főbb átsorolásairól, valamint a nem pénzügyi vállalatok NACE Rev.2 szerinti, megküldött besorolásához képest történt főbb átsorolásokról.”

| 13. | A 19. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  Ezen iránymutatás VI. mellékletének 1. része határozza meg a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 3. cikkében előírt, a MPI-k statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából gyűjtött változókat.
  Az MPI-szektor vagy a meglévő MPI-k attribútumainak változásakor az NKB-k jelentik az ezen iránymutatás VI. mellékletének 1. részében meghatározott változók frissítéseit. Változás következik be az MPI-szektorban, ha egy MPI csatlakozik a szektorhoz (azaz egy MPI jön létre vállalati fúzió eredményeként, új jogi személyek jönnek létre meglévő MPI szétválásával, új MPI létesül, vagy korábbi nem MPI jogállása megváltozik, amelynek következtében MPI-vé válik), illetve ha egy meglévő MPI elhagyja a szektort (azaz az MPI vállalati fúzióban vesz részt, másik intézmény vásárolja fel, több önálló jogi személlyé válik szét, a jogállása megváltozik, amelynek következtében nem MPI-vé válik, vagy az MPI felszámolásra kerül).
  Ha egy új vagy egy változás előtt álló intézményről szolgáltatnak adatot, az NKB-k megadják az összes kötelező változót. Az MPI-szektorból nem vállalati fúzió részvevőjeként kilépő intézmény jelentésekor az NKB-knak legalább az alábbi információt kell szolgáltatniuk: a kérés fajtája (azaz törlés) és az MPI azonosító kódja (azaz az »mfi_id« változó).
  Az NKB-k a megszűnt MPI-k azonosító kódjait nem adják ki ismételten új MPI-k számára. Amennyiben ez mégis elkerülhetetlen, az NKB-k egyidejűleg írásos magyarázatot nyújtanak be az EKB-nak (az »mfi_req_realloc« típusú »object_request« változó használatával).
  Frissítések jelentése során az NKB-k használhatják a nemzeti karakterkészletüket, feltéve, ha a latin betűs ábécét használják. Az NKB-k Unicode-ot használnak, hogy minden speciális karakterkészlet helyesen jelenjen meg, amikor az EKB-tól a RIAD adatcsererendszeren (Register of Institutions and Assets Database) keresztül információt kapnak.
  Az MPI-k jegyzéke frissítéseinek az EKB-hoz való elküldése előtt az NKB-k végrehajtják a megfelelő adatcsere-dokumentációban előírt érvényességi ellenőrzéseket.” |
| --- | --- |

13.

A 19. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

Ezen iránymutatás VI. mellékletének 1. része határozza meg a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 3. cikkében előírt, a MPI-k statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából gyűjtött változókat.

Az MPI-szektor vagy a meglévő MPI-k attribútumainak változásakor az NKB-k jelentik az ezen iránymutatás VI. mellékletének 1. részében meghatározott változók frissítéseit. Változás következik be az MPI-szektorban, ha egy MPI csatlakozik a szektorhoz (azaz egy MPI jön létre vállalati fúzió eredményeként, új jogi személyek jönnek létre meglévő MPI szétválásával, új MPI létesül, vagy korábbi nem MPI jogállása megváltozik, amelynek következtében MPI-vé válik), illetve ha egy meglévő MPI elhagyja a szektort (azaz az MPI vállalati fúzióban vesz részt, másik intézmény vásárolja fel, több önálló jogi személlyé válik szét, a jogállása megváltozik, amelynek következtében nem MPI-vé válik, vagy az MPI felszámolásra kerül).

Ha egy új vagy egy változás előtt álló intézményről szolgáltatnak adatot, az NKB-k megadják az összes kötelező változót. Az MPI-szektorból nem vállalati fúzió részvevőjeként kilépő intézmény jelentésekor az NKB-knak legalább az alábbi információt kell szolgáltatniuk: a kérés fajtája (azaz törlés) és az MPI azonosító kódja (azaz az »mfi_id« változó).

Az NKB-k a megszűnt MPI-k azonosító kódjait nem adják ki ismételten új MPI-k számára. Amennyiben ez mégis elkerülhetetlen, az NKB-k egyidejűleg írásos magyarázatot nyújtanak be az EKB-nak (az »mfi_req_realloc« típusú »object_request« változó használatával).

Frissítések jelentése során az NKB-k használhatják a nemzeti karakterkészletüket, feltéve, ha a latin betűs ábécét használják. Az NKB-k Unicode-ot használnak, hogy minden speciális karakterkészlet helyesen jelenjen meg, amikor az EKB-tól a RIAD adatcsererendszeren (Register of Institutions and Assets Database) keresztül információt kapnak.

Az MPI-k jegyzéke frissítéseinek az EKB-hoz való elküldése előtt az NKB-k végrehajtják a megfelelő adatcsere-dokumentációban előírt érvényességi ellenőrzéseket.”

| 14. | A 20. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  Ezen iránymutatás VII. mellékletében kerülnek meghatározásra a 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendelet 4. cikkében előírt, a BA-k statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából gyűjtött változók.
  A BA-szektor vagy a meglévő BA-k attribútumainak változásakor az NKB-k jelentik az ezen iránymutatás VII. mellékletének 1. részében meghatározott változók frissítéseit. Változás következik be a BA-szektorban, ha egy BA csatlakozik a BA-szektorhoz, illetve ha egy meglévő BA elhagyja a BA-szektort.
  Az NKB-k két egymást követő negyedév végi nemzeti BA-listájuk összehasonlítása útján vezetik le a frissítéseket, azaz nem veszik figyelembe a negyedéveken belüli mozgásokat.
  Ha egy új vagy egy változás előtt álló intézményről szolgáltatnak adatot, az NKB-k megadják az összes kötelező változót.
  A BA-szektorból kilépő intézmény jelentésekor az NKB-knak legalább az alábbi információt kell szolgáltatniuk: a kérés fajtája (azaz törlés) és a BA azonosító kódja (azaz az »if_id« változó).
  Évente egyszer, a december 31-i referenciadátumhoz tartozóan, az NKB-k elküldenek egy XML-fájlt különösen a BA-nkénti nettó eszközérték (NEÉ) jelentése céljából. Ez azt jelenti, hogy a NEÉ-t a BA-k egyéb jellemzőinek változásától függetlenül kell szolgáltatni. Az összes BA tekintetében a következő információkat kell jelenteni: a kérés fajtája (azaz »if_req_nav«), a BA egyedi azonosítókódja, a NEÉ összege és vonatkozó NEÉ meghatározásának dátuma.
  Minden adott referenciadátum tekintetében az új BA-kra vonatkozó információt vagy a meglévő BA-k azonosítókódjainak változását a NEÉ-információ jelentése előtt kell elküldeni az EKB-nak.
  Amennyiben lehetséges, az NKB-k a megszűnt BA-k azonosító kódjait nem adják ki ismételten új BA-knak. Amenyniben ez mégis elkerülhetetlen, az NKB-k az N13 Cebamail-hozzáférésen keresztül írásos magyarázatot nyújtanak be az EKB-nak a BA-adattal egy időben (az »if_req_realloc« típusú »object_request« változó használatával).
  Frissítések jelentése során az NKB-k használhatják a nemzeti karakterkészletüket, feltéve, ha a latin betűs ábécét használják. Az NKB-k Unicode-ot használnak, hogy minden speciális karakter helyesen jelenjen meg, amikor az EKB-tól a RIAD adatcsererendszeren keresztül információt kapnak.
  A BA-k jegyzéke frissítésének az EKB-hoz való elküldése előtt az NKB-k végrehajtják a megfelelő adatcsere-dokumentációban előírt érvényességi ellenőrzéseket.” |
| --- | --- |

14.

A 20. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

Ezen iránymutatás VII. mellékletében kerülnek meghatározásra a 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendelet 4. cikkében előírt, a BA-k statisztikai célú jegyzékének létrehozása és vezetése céljából gyűjtött változók.

A BA-szektor vagy a meglévő BA-k attribútumainak változásakor az NKB-k jelentik az ezen iránymutatás VII. mellékletének 1. részében meghatározott változók frissítéseit. Változás következik be a BA-szektorban, ha egy BA csatlakozik a BA-szektorhoz, illetve ha egy meglévő BA elhagyja a BA-szektort.

Az NKB-k két egymást követő negyedév végi nemzeti BA-listájuk összehasonlítása útján vezetik le a frissítéseket, azaz nem veszik figyelembe a negyedéveken belüli mozgásokat.

Ha egy új vagy egy változás előtt álló intézményről szolgáltatnak adatot, az NKB-k megadják az összes kötelező változót.

A BA-szektorból kilépő intézmény jelentésekor az NKB-knak legalább az alábbi információt kell szolgáltatniuk: a kérés fajtája (azaz törlés) és a BA azonosító kódja (azaz az »if_id« változó).

Évente egyszer, a december 31-i referenciadátumhoz tartozóan, az NKB-k elküldenek egy XML-fájlt különösen a BA-nkénti nettó eszközérték (NEÉ) jelentése céljából. Ez azt jelenti, hogy a NEÉ-t a BA-k egyéb jellemzőinek változásától függetlenül kell szolgáltatni. Az összes BA tekintetében a következő információkat kell jelenteni: a kérés fajtája (azaz »if_req_nav«), a BA egyedi azonosítókódja, a NEÉ összege és vonatkozó NEÉ meghatározásának dátuma.

Minden adott referenciadátum tekintetében az új BA-kra vonatkozó információt vagy a meglévő BA-k azonosítókódjainak változását a NEÉ-információ jelentése előtt kell elküldeni az EKB-nak.

Amennyiben lehetséges, az NKB-k a megszűnt BA-k azonosító kódjait nem adják ki ismételten új BA-knak. Amenyniben ez mégis elkerülhetetlen, az NKB-k az N13 Cebamail-hozzáférésen keresztül írásos magyarázatot nyújtanak be az EKB-nak a BA-adattal egy időben (az »if_req_realloc« típusú »object_request« változó használatával).

Frissítések jelentése során az NKB-k használhatják a nemzeti karakterkészletüket, feltéve, ha a latin betűs ábécét használják. Az NKB-k Unicode-ot használnak, hogy minden speciális karakter helyesen jelenjen meg, amikor az EKB-tól a RIAD adatcsererendszeren keresztül információt kapnak.

A BA-k jegyzéke frissítésének az EKB-hoz való elküldése előtt az NKB-k végrehajtják a megfelelő adatcsere-dokumentációban előírt érvényességi ellenőrzéseket.”

| 15. | A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „24. cikk
  Közzététel
  Az NKB-k csak azt követően teszik közzé az euroövezet havi monetáris aggregátumaihoz és ellentételeikhez való nemzeti hozzájárulásukat, hogy az EKB ezeket az aggregátumokat már közzétette. Ha az NKB-k ilyen adatokat közzétesznek, azoknak meg kell egyezniük a legutoljára közzétett, euroövezeti aggregátumokhoz való hozzájárulás adataival. Ha az NKB-k újra összeállítják az EKB által közzétett euroövezeti aggregátumokat, azokat változtatás nélkül kell közzétenniük.” |
| --- | --- |

15.

A 24. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„24. cikk

Közzététel

Az NKB-k csak azt követően teszik közzé az euroövezet havi monetáris aggregátumaihoz és ellentételeikhez való nemzeti hozzájárulásukat, hogy az EKB ezeket az aggregátumokat már közzétette. Ha az NKB-k ilyen adatokat közzétesznek, azoknak meg kell egyezniük a legutoljára közzétett, euroövezeti aggregátumokhoz való hozzájárulás adataival. Ha az NKB-k újra összeállítják az EKB által közzétett euroövezeti aggregátumokat, azokat változtatás nélkül kell közzétenniük.”

| 16. | A III–VIII. melléklet ezen iránymutatás mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

16.

A III–VIII. melléklet ezen iránymutatás mellékletének megfelelően módosul.

| 17. | A Glosszárium a következő fogalommeghatározással egészül ki:
  „Tevékenységi kör (Branch of activity): az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásában – NACE Rev. 2 (8). – szereplő gazdasági tevékenység. |
| --- | --- |

17.

A Glosszárium a következő fogalommeghatározással egészül ki:

„Tevékenységi kör (Branch of activity): az Európai Közösségben a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozásában – NACE Rev. 2 (8). – szereplő gazdasági tevékenység.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez az iránymutatás az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt az iránymutatást 2010. július 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Címzettek

Ennek az iránymutatásnak valamennyi eurorendszer-beli központi bank a címzettje.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2009. december 4-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 10., 2002.1.12., 24. o.

1

(2)  HL L 15., 2009.1.20., 1. o.

2

(3)  HL L 15., 2009.1.20., 14. o.

3

(4)  HL L 341., 2007.12.27., 1. o.

4

(5)  HL L 94., 2009.4.8., 75. o.

5

(6)  HL L 211., 2007.8.11., 8. o.

6

(7)  A mérleg alapelvként a hónap/negyedév utolsó naptári napjával készül, a helyi munkaszüneti napok figyelembevétele nélkül. Számos esetben, amikor ez nem lehetséges, a mérleg az utolsó munkanap végén készül, a nemzeti piaci és számviteli szabályok értelmében.”

7

(8)  A gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 393., 2006.12.30., 1. o). I. mellékletében meghatározottak szerint.”

8

---

MELLÉKLET

| 1. | A III. melléklet a következők szerint módosul:






  a) | Az I. részben az 1. és 2. táblázatot új táblázat váltja fel, és a melléklet kiegészül a 3a. és 3b. táblázattal a következők szerint:
  ‘1. TÁBLÁZAT

  Tételek, amelyekre havi tranzakciók miatti kiigazítások szükségesek
   (1)


































  MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföldi |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

A III. melléklet a következők szerint módosul:

a)

Az I. részben az 1. és 2. táblázatot új táblázat váltja fel, és a melléklet kiegészül a 3a. és 3b. táblázattal a következők szerint:

‘1. TÁBLÁZAT

Tételek, amelyekre havi tranzakciók miatti kiigazítások szükségesek
   (1)

MÉRLEGTÉTELEK

A.

Belföldi

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

Egyéb részt vevő tagállamok

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

| D. | Nem allokált |
| --- | --- |

D.

Nem allokált

MPI-k

Nem MPI-k

MPI-k

Nem MPI-k

Összesen

Bankok

Nem bankok

Hitelintézet

ebből: ebből TK alá tartozó hitelintézetek, az EKB és NKB-k

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Hitelintézetek

ebből: ebből TK alá tartozó hitelintézetek, az EKB és NKB-k

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Központi kormányzat (S.1311)

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123+S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

em pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Központi kormányzat (S.1311)

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123+S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

ebből: CCP (4)

ebből: PKV-k

ebből: CCP (4)

ebből: PKV-k

FORRÁSOK

| 8. | Forgalomban levő készpénz |
| --- | --- |

8.

1

| 9. | Betétek |
| --- | --- |

9.

2

3

4

5

6

7

8

legfeljebb 1 éves

9

egy éven túli

10

ebből: átruházható betétek

11

12

13

14

15

16

17

18

ebből legfeljebb 2 éves

19

20

ebből: szindikált hitelek

21

| 9e. | Euro |
| --- | --- |

9e.

22

23

| 9.1e | Egynapos |
| --- | --- |

9.1e

24

25

26

27

28

29

30

31

32

33

34

35

ebből: átruházható betétek

36

37

38

| 9.2e | Lekötött |
| --- | --- |

9.2e

legfeljebb 1 éves

39

40

41

42

43

44

45

46

47

48

49

50

1 és 2 év közötti

51

52

53

54

55

56

57

58

59

60

61

62

2 éven túli

63

64

65

66

67

68

69

70

71

72

73

74

75

76

77

79

79

| 9.3e | Felmondással visszaváltható |
| --- | --- |

9.3e

legfeljebb 3 hónapos

80

81

82

83

84

85

86

87

88

89

90

91

3 hónapnál hosszabb

92

93

94

95

96

97

98

99

100

101

102

103

ebből: 2 éven túli

104

105

106

107

108

109

110

111

112

| 9.4e | Repoügyletek |
| --- | --- |

9.4e

113

114

115

116

117

118

119

120

121

122

123

124

125

126

127

128

129

130

131

| 9x. | Devizák |
| --- | --- |

9x.

| 9.1x | Egynapos |
| --- | --- |

9.1x

132

133

134

135

136

137

138

139

140

141

142

143

| 9.2x | Lekötött |
| --- | --- |

9.2x

legfeljebb 1 éves

144

145

146

147

148

149

150

151

152

153

154

155

1 és 2 év közötti

156

157

158

159

160

161

162

163

164

165

166

167

2 éven túli

168

169

170

171

172

173

174

175

176

177

178

179

180

181

182

183

184

| 9.3x | Felmondással visszaváltható |
| --- | --- |

9.3x

legfeljebb 3 hónapos

185

186

187

188

189

190

191

192

193

194

195

196

3 hónapnál hosszabb

197

198

199

200

201

202

203

204

205

206

207

208

ebből: 2 éven túli

209

210

211

212

213

214

215

216

217

| 9.4x | Repoügyletek |
| --- | --- |

9.4x

218

219

220

221

222

223

224

225

226

227

228

229

230

231

232

233

234

235

236

| 10. | PPA befektetési jegyek |
| --- | --- |

10.

237

| 11. | Hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

11.

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

legfeljebb 1 éves

# 238

1 és 2 év közötti

# 239

ebből: legfeljebb kétéves és a tőkegarancia 100 % alatti

# 240

2 éven túli

# 241

| 11x | Devizák |
| --- | --- |

11x

Devizák

legfeljebb 1 éves

# 242

1 és 2 év közötti

# 243

ebből: legfeljebb kétéves és a tőkegarancia 100 % alatti

# 244

2 éven túli

# 245

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

# 246

| 13. | Egyéb követelések |
| --- | --- |

13.

# 247

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföldi |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

Belföldi

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

Egyéb részt vevő tagállamok

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

| D. | Nem allokált |
| --- | --- |

D.

Nem allokált

MPI-k

Nem MPI-k

MPI-k

Nem MPI-k

Általános tudnivalók kormányzat (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Általános tudnivalók kormányzat (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

iztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

ebből: CCP (4)

ebből: PKV-k

Összesen

Fogyasztási hitel

Lakáscélú hitel

Egyéb hitelek

ebből: CCP (4)

ebből: PKV-k

Összesen

Fogyasztási hitel

Lakáscélú hitel

Egyéb hitelek

ebből: SP/UP (5)

ebből: SP/UP (5)

ESZKÖZÖK

| 1. | Készpénz |
| --- | --- |

1.

248

| 1e. | amelyből euro |
| --- | --- |

1e.

amelyből euro

249

| 2. | Kölcsönök |
| --- | --- |

2.

# 250

# 251

# 252

# 253

# 254

# 255

# 256

legfeljebb 1 éves

# 257

# 258

# 259

# 260

# 261

# 262

# 263

# 264

# 265

# 266

# 267

# 268

# 269

# 270

# 271

1 és 5 év közötti

# 272

# 273

# 274

# 275

# 276

# 277

# 278

# 279

# 280

# 281

# 282

# 283

# 284

# 285

# 286

5 éven túli

# 287

# 288

# 289

# 290

# 291

# 292

# 293

# 294

# 295

# 296

# 297

# 298

# 299

# 300

ebből: szindikált hitelek

# 301

# 302

# 303

# 304

# 305

# 306

# 307

# 308

ebből: repó

309

310

| 2e. | amelyből euro |
| --- | --- |

2e.

amelyből euro

# 311

# 312

# 313

# 314

# 315

# 316

# 317

# 318

# 319

# 320

# 321

# 322

| — | ebből: újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek |
| --- | --- |

—

ebből: újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek

# 323

# 324

# 325

# 326

| — | ebből: kényelmi hitelkártyahitel |
| --- | --- |

—

ebből: kényelmi hitelkártyahitel

# 327

# 328

# 329

# 330

| — | ebből: nyújtott hitelkártyahitel |
| --- | --- |

—

ebből: nyújtott hitelkártyahitel

# 331

# 332

# 333

# 334

| 3. | Nem részvény értékpapírok |
| --- | --- |

3.

# 335

# 336

# 337

| 3e. | Euro |
| --- | --- |

3e.

Euro

# 338

# 339

# 340

# 341

legfeljebb 1 éves

# 342

# 343

1 és 2 év közötti

# 344

# 345

2 éven túli

# 346

# 347

| 3x. | Devizák |
| --- | --- |

3x.

Devizák

# 349

# 350

# 352

# 353

legfeljebb 1 éves

# 354

# 355

1 és 2 év közötti

# 356

# 357

2 éven túli

# 358

# 359

| 4. | PPA befektetési jegyek |
| --- | --- |

4.

360

361

362

| 5. | Részvények és egyéb részesedések |
| --- | --- |

5.

# 363

# 364

# 365

# 366

# 367

| 6. | Befektetett eszközök |
| --- | --- |

6.

# 368

| 7. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

7.

# 369

2. TÁBLÁZAT

Tételek, amelyekre negyedéves tranzakciók miatti kiigazítások szükségesek
   (1)

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföldi |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

Belföldi

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

Egyéb részt vevő tagállamok

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

Nem MPI-k

Nem MPI-k

Összesen

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Bankok

Nem bankok

Összesen

Központi kormányzat (S.1311)

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Összesen

Központi kormányzat (S.1311)

Egyéb államháztartás

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Államháztartás

Egyéb rezidens szektorok

Összesen

Tartományi kormányzat (S.1312)

Helyi önkormányzat (S.1313)

Társadalombiztosítási alapok (S.1314)

Fogyasztási hitel

Lakáscélú hitel

Egyéb hitelek

Összesen

Tartományi kormányzat (S.1312)

Helyi önkormányzat (S.1313)

Társadalombiztosítási alapok (S.1314)

Fogyasztási hitel

Lakáscélú hitel

Egyéb hitelek

Ingatlanfedezet

Összesen

Ingatlanfedezet

Ingatlanfedezet

Ingatlanfedezet

Ingatlanfedezet

Összesen

Ingatlanfedezet

Ingatlanfedezet

Ingatlanfedezet

FORRÁSOK

| 8. | Forgalomban levő készpénz |
| --- | --- |

8.

Forgalomban levő készpénz

| 9. | Betétek |
| --- | --- |

9.

Betétek

370

371

372

| 9.1. | Egynapos |
| --- | --- |

9.1.

Egynapos

373

374

375

376

377

378

| 9.2. | Lekötött |
| --- | --- |

9.2.

Lekötött

379

380

381

382

383

384

| 9.3. | Felmondással visszaváltható |
| --- | --- |

9.3.

Felmondással visszaváltható

385

386

387

388

389

390

| 9.4. | Repoügyletek |
| --- | --- |

9.4.

Repoügyletek

391

392

393

394

395

396

| 10. | PPA befektetési jegyek |
| --- | --- |

10.

PPA befektetési jegyek

| 11. | Hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

11.

Hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírok

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

Tőke és tartalékok

| 13. | Egyéb követelések |
| --- | --- |

13.

Egyéb követelések

ESZKÖZÖK

| 1. | Készpénz |
| --- | --- |

1.

Készpénz

| 2. | Kölcsönök |
| --- | --- |

2.

Kölcsönök

397

# 398

# 399

# 400

# 401

# 402

# 403

# 404

# 405

# 406

# 407

# 408

# 409

legfeljebb 1 éves

# 410

# 411

# 412

# 413

# 414

# 415

# 416

# 417

1 és 5 év közötti

# 418

# 419

# 420

# 421

# 422

# 423

# 424

# 425

5 éven túli

# 426

# 427

# 428

# 429

# 430

# 431

# 432

# 433

| 2e | Euro |
| --- | --- |

2e

Euro

# 434

# 435

# 436

# 437

# 438

# 439

# 440

# 441

Hitelek 1 éven túli eredeti lejárattal

ebből: legfeljebb 1 éves hátralévő futamidejű hitelek

ebből: 2 éven túli hátralévő futamidejű hitelek, melyek kamatát a következő 24 hónapban újból megállapítják

Hitelek 2 éven túli eredeti lejárattal

ebből: legfeljebb 2 éves hátralévő futamidejű hitelek

ebből: 2 éven túli hátralévő futamidejű hitelek, melyek kamatát a következő 24 hónapban újból megállapítják

| 3. | Nem részvény értékpapírok |
| --- | --- |

3.

Nem részvény értékpapírok

# 458

# 459

# 460

# 461

# 462

legfeljebb 1 éves

# 463

# 464

# 465

# 466

# 467

# 468

# 469

# 470

# 471

# 472

# 473

# 474

# 475

# 476

egy éven túli

# 477

# 478

# 479

# 480

# 481

# 482

# 483

# 484

# 485

# 486

# 487

# 488

# 489

# 490

| 4. | PPA befektetési jegyek |
| --- | --- |

4.

PPA befektetési jegyek

| 5. | Részvények és egyéb részesedések |
| --- | --- |

5.

Részvények és egyéb részesedések

# 491

# 492

# 493

# 494

# 495

# 496

| 6. | Befektetett eszközök |
| --- | --- |

6.

Befektetett eszközök

| 7. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

7.

Egyéb eszközök

3a. TÁBLÁZAT

Értékpapírosítás és más hitelátruházások: Tételek, amelyekre tranzakciók miatti havi kiigazítások szükségesek
   (2)

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföldi |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

Belföldi

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

Egyéb részt vevő tagállamok

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Összesen

Egyéb államházt. (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Összesen

Egyéb államházt. (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

A mérlegből ki nem vezetett értékpapírosított hitelek állománya

| 1.1. | Összesen |
| --- | --- |

1.1.

Összesen

497

498

499

500

501

502

503

504

505

506

507

508

509

| 1.1.1. | ebből euroövezeti PKV-n keresztül értékpapírosított |
| --- | --- |

1.1.1.

ebből euroövezeti PKV-n keresztül értékpapírosított

510

511

512

513

514

515

516

517

518

519

520

521

522

3b. TÁBLÁZAT

Értékpapírosítás és más hitelátruházások tételek, amelyekre tranzakciók miatti negyedéves kiigazítások szükségesek
   (3)

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföldi |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

Belföldi

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

Egyéb részt vevő tagállamok

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Államháztartás (S.13)

Egyéb rezidens szektorok

Összesen

Egyéb államházt. (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Összesen

Egyéb államházt. (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Összesen

Egyéb pénzügyi közvetítők + pénzügyi kiegészítő tevékenységet végzők (S.123 + S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi vállalatok (S.11)

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

Fogyasztási hitel

Lakáscélú hitel

Egyéb hitelek

Fogyasztási hitel

Lakáscélú hitel

Egyéb hitelek

SP/UP (6)

SP/UP (6)

1.   Értékpapírosított hitelek, leírás a hitel átruházásakor

| 1.1. | az átruházásban részt vevő fél |
| --- | --- |

1.1.

PKV

524

525

526

527

528

529

530

531

532

533

534

535

536

537

538

540

541

542

543

legfeljebb 1 éves

544

545

1 és 5 év közötti

546

547

5 éven túli

548

549

| 1.1.1. | ebből az átruházásban részt |
| --- | --- |

1.1.1.

550

551

552

553

554

555

556

557

558

559

560

561

562

vevő fél euroövezeti PKV

562

563

legfeljebb 1 éves

564

565

1 és 5 év közötti

566

567

5 éven túli

2.   Értékpapírosítás keretében kezelt hitelek állománya

| 2.1. | Kezelt hitelek: minden PKV |
| --- | --- |

2.1.

568

569

560

561

572

573

575

576

577

579

580

581

582

583

584

586

587

588

589

legfeljebb 1 éves

590

591

1 és 5 év közötti

592

593

5 éven túli

594

595

| 2.1.1. | Kezelt hitelek: ebből euroövezeti PKV-k |
| --- | --- |

2.1.1.

596

597

598

599

600

601

602

603

604

605

606

607

legfeljebb 1 éves

608

609

1 és 5 év közötti

610

611

5 éven túli

612

613

| b) | A 4. rész 3. szakasza helyébe az alábbi szöveg lép:
  „
  3. szakasz:
     
  Negyedéves tájékoztató adatok a monetáris unió pénzügyi számláinak összeállításához



  NCBs/ECB/other MFIs’ data (stocks) | Belföldi | Egyéb részt vevő tagállamok | Külföld | Nem allokált |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összesen | Központi kormányzat | Összesen | Központi kormányzat |
| FORRÁSOK |
| 14.   Egyéb források |
| Háztartások nettó részesedése a nyugdíjalapok tartalékaiból | | M70 |
| Átértékelési számlák | | M90 |
| Kötelezetségek nem rezidens fióktelepekkel/irodákkal szemben | | M91 |
| Forráskiigazítási számlák | | M92 |
| Tartozik egyenleg a bevételek/kiadások számlákon – tárgyévi eredmény/korábbi évek eredménye – értékpapírkölcsönzési tevékenyég – fedezetlen értékpapírpozíciók – értékvesztés | | M93 |
| Céltartalékok | | M94 |
| ESZKÖZÖK |
| 3.   Nem részvény értékpapírok |
| legfeljebb egy éves| | | M71 | | M72 | M73 | |
| ebből: euro | | M74 | | M75 | M76 | |
| 1 éven túli | | M77 | | M78 | M79 | |
| ebből: euro | | M80 | | M81 | M82 | |
| 5.   Részvények és egyéb részesedések |
| Jegyzett részvények | M83 | | M84 | | M85 | |
| Befektetési alapok (nem PPA) befektetési jegyei | M86 | | M87 | | M88 | |
| 7.   Fennmaradó eszközök |
| Előre befizetett biztosítási díjak és függő károk tartalékai | | M89 |
| Átértékelési számlák | | M95 |
| Követelések/nem rezidens fióktelepekbe/irodákba történő tőkejuttatás | | M96 |
| Eszközkiigazítási számlák | | M97 |
| Követel egyenleg a bevételek/kiadások számlákon; tárgyévi eredmény/korábbi évek eredménye; saját részvények; értékpapír-kölcsönzési tevékenyég | | M98 |

b)

A 4. rész 3. szakasza helyébe az alábbi szöveg lép:

„
  3. szakasz:
     
  Negyedéves tájékoztató adatok a monetáris unió pénzügyi számláinak összeállításához

NCBs/ECB/other MFIs’ data (stocks)

Belföldi

Egyéb részt vevő tagállamok

Külföld

Nem allokált

Összesen

Központi kormányzat

Összesen

Központi kormányzat

FORRÁSOK

14.   Egyéb források

Háztartások nettó részesedése a nyugdíjalapok tartalékaiból

M70

Átértékelési számlák

M90

Kötelezetségek nem rezidens fióktelepekkel/irodákkal szemben

M91

Forráskiigazítási számlák

M92

Tartozik egyenleg a bevételek/kiadások számlákon – tárgyévi eredmény/korábbi évek eredménye – értékpapírkölcsönzési tevékenyég – fedezetlen értékpapírpozíciók – értékvesztés

M93

Céltartalékok

M94

ESZKÖZÖK

3.   Nem részvény értékpapírok

legfeljebb egy éves|

M71

M72

M73

ebből: euro

M74

M75

M76

1 éven túli

M77

M78

M79

ebből: euro

M80

M81

M82

5.   Részvények és egyéb részesedések

Jegyzett részvények

M83

M84

M85

Befektetési alapok (nem PPA) befektetési jegyei

M86

M87

M88

7.   Fennmaradó eszközök

Előre befizetett biztosítási díjak és függő károk tartalékai

M89

Átértékelési számlák

M95

Követelések/nem rezidens fióktelepekbe/irodákba történő tőkejuttatás

M96

Eszközkiigazítási számlák

M97

Követel egyenleg a bevételek/kiadások számlákon; tárgyévi eredmény/korábbi évek eredménye; saját részvények; értékpapír-kölcsönzési tevékenyég

M98

M70: az MPI-k háztartásokkal szemben fennálló, a munkavállalók részére nyújtandó nyugdíjra vonatkozó technikai előírásokban testet öltő kötelezettsége. Ez tipikusan a nem független külső intézmények kezelésébe adott munkavállalói nyugdíjalapokra vonatkozik.

M83, M84, M85: olyan részvények, amelyek árfolyamát elismert tőzsdén vagy más másodlagos piacon jegyzik.

M86, M87, M88: olyan részvények, amelyeket egy szervezett pénzpiaci ügylet keretében a befektetők pénzeszközeinek összegyűjtése céljából bocsátanak ki valamely, az MPI szektor keretébe nem tartozó pénzügyi vagy nem pénzügyi eszköz megszerzésére (befektetési alapok befektetési jegyeinek is nevezik). M89: a bruttó biztosítási díjak MPI-k által fizetett része, amelyet a következő elszámolási időszakra el kell különíteni, az MPI-k fennálló követeléseivel együtt.

M89: a bruttó biztosítási díjak MPI-k által fizetett része, amelyet a következő elszámolási időszakra el kell különíteni, az MPI-k fennálló követeléseivel együtt.

M93, M98: Az EKB részére jelenteni kell az ezen tételek tartalmát pontosító további információkat, ha rendelkezésre állnak. E tételek részét alkotják egyes olyan tételek, amelyekről néhány ország jelenleg nem szolgáltat adatot a 2423/2001/EK (EKB/2001/13) rendeletnek megfelelően (értékpapír-kölcsönzési tevékenység, rövid értékpapír-pozíciók, saját részvények), holott a fennmaradó eszközök/források körébe tartoznak. Ez a kiegészítő információ lehetővé teszi az EKB számára a monetáris unió pénzügyi számláira vonatkozó adatok szükség szerinti korrekcióját.”

| c) | Az 5. rész a szöveg végén a következő szöveggel egészül ki:

  Egyösszegű engedmény: Az engedmény minden hitelintézetre vonatkozik. Minden hitelintézet levonhat egy maximum átalányösszeget, melynek célja az igen alacsony tartalékképzési követelmény kezelésével összefüggő igazgatási költségek csökkentése. Amennyiben a [tartalékalap x tartalékráta] szorzata a 100 000 EUR-t nem éri el, az egyösszegű engedmény összege a [tartalékalap x tartalékráta] szorzata. Amennyiben a [tartalékalap x tartalékráta] szorzata legalább 100 000 EUR, az egyösszegű engedmény 100 000 EUR. Azok az intézmények, melyek az összevont tartalékalapra vonatkozó statisztikáikat (a 25/2009/EK [EKB/2008/32] rendelet III. melléklete 2. részének 1. szakaszában meghatározott) csoportként jelenthetik, a kötelező tartalékot a csoport egyik, kizárólag ezen intézmény közvetítőjeként eljáró intézménye útján képzik. A kötelező tartalék képzéséről szóló, 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK (EKB/2003/9) európai központi banki rendelet (7) 11. cikkének megfelelően ez utóbbi esetben csak a csoport egésze jogosult az egyösszegű engedmény levonására.
  A minimum (vagy “kötelező”) tartalék számítása a következő módon történik:
  Minimum (vagy “kötelező”) tartalék = tartalékalap x tartalékráta – egyösszegű engedmény
  A következő tartalékráta érvényesül:
  A tartalékráta 2 % a következő (a 25/2009/EK [EKB/2008/32] rendeletben meghatározott) forráskategóriák tekintetében: a) egynapos betétek; b) legfeljebb kétéves lejáratú lekötött betétek c) legfeljebb kétéves, felmondható betétek; és d) legfeljebb kétéves megállapodás szerinti futamidővel kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír. A repókra és a tartalékalap részét képező, két éven túli lekötött, egyéb kötelezettségekre 0 %-os tartalékráta vonatkozik. Az EKB-val, az NKB-kkal és az eurorendszer tartalékképzési rendszerének hatálya alá tartozó egyéb intézményekkel szemben fennálló kötelezettségek nem tartoznak a tartalékalapba. |
| --- | --- |

c)

Az 5. rész a szöveg végén a következő szöveggel egészül ki:

Egyösszegű engedmény: Az engedmény minden hitelintézetre vonatkozik. Minden hitelintézet levonhat egy maximum átalányösszeget, melynek célja az igen alacsony tartalékképzési követelmény kezelésével összefüggő igazgatási költségek csökkentése. Amennyiben a [tartalékalap x tartalékráta] szorzata a 100 000 EUR-t nem éri el, az egyösszegű engedmény összege a [tartalékalap x tartalékráta] szorzata. Amennyiben a [tartalékalap x tartalékráta] szorzata legalább 100 000 EUR, az egyösszegű engedmény 100 000 EUR. Azok az intézmények, melyek az összevont tartalékalapra vonatkozó statisztikáikat (a 25/2009/EK [EKB/2008/32] rendelet III. melléklete 2. részének 1. szakaszában meghatározott) csoportként jelenthetik, a kötelező tartalékot a csoport egyik, kizárólag ezen intézmény közvetítőjeként eljáró intézménye útján képzik. A kötelező tartalék képzéséről szóló, 2003. szeptember 12-i 1745/2003/EK (EKB/2003/9) európai központi banki rendelet (7) 11. cikkének megfelelően ez utóbbi esetben csak a csoport egésze jogosult az egyösszegű engedmény levonására.

A minimum (vagy “kötelező”) tartalék számítása a következő módon történik:

Minimum (vagy “kötelező”) tartalék = tartalékalap x tartalékráta – egyösszegű engedmény

A következő tartalékráta érvényesül:

A tartalékráta 2 % a következő (a 25/2009/EK [EKB/2008/32] rendeletben meghatározott) forráskategóriák tekintetében: a) egynapos betétek; b) legfeljebb kétéves lejáratú lekötött betétek c) legfeljebb kétéves, felmondható betétek; és d) legfeljebb kétéves megállapodás szerinti futamidővel kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapír. A repókra és a tartalékalap részét képező, két éven túli lekötött, egyéb kötelezettségekre 0 %-os tartalékráta vonatkozik. Az EKB-val, az NKB-kkal és az eurorendszer tartalékképzési rendszerének hatálya alá tartozó egyéb intézményekkel szemben fennálló kötelezettségek nem tartoznak a tartalékalapba.

| d) | A 7. rész helyébe a következő rendelkezés lép:
  1. TÁBLÁZAT

  PPA-k – Állományok


  negyedéves idősorok



























  MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföldi |
| --- | --- | --- | --- |

d)

A 7. rész helyébe a következő rendelkezés lép:

1. TÁBLÁZAT

PPA-k – Állományok

negyedéves idősorok

MÉRLEGTÉTELEK

A.

Belföldi

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

Egyéb részt vevő tagállamok

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

| D. | Nem allokált |
| --- | --- |

D.

Nem allokált

MPI-k

Nem MPI-k

MPI-k

Nem MPI-k

Államháztartás

Egyéb rezidensek

Államháztartás

Egyéb rezidensek

Összesen

Bankok

Nem bankok

Államháztartás

Egyéb államházt.

Összesen

EPK-k (S.123) és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok (S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi váll. (S.11)

Háztartások, stb. (S.14 + S.15)

Államháztartás

Egyéb államházt

Összesen

EPK-k (S.123) és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok (S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi váll. (S.11)

Háztartások stb. (S.14 + S.15)

Államháztartás

Egyéb nem rezidens szektorok

FORRÁSOK

Betétek

PPA befektetési jegyek

Tőke & tartalékok

Egyéb források

ESZKÖZÖK

Hitelek

Nem részvény értékpapírok

Összes deviza

legfeljebb 1 éves

egy éven túli

Euro

legfeljebb 1 éves

1 és 2 év közötti

2 éven túli

Devizák

legfeljebb 1 éves

1 és 2 év közötti

2 éven túli

PPA befektetési jegyek

Részvények és egyéb részesedések

Fennmaradó eszközök

| | A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben az MPI-kre előírt (havi és negyedéves) követelmények. |
| --- | --- |
| | A 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendeletben a BA-kra előírt (negyedéves) követelmények, melyeket a PPA-kra tájékoztató tételként jelenteni, ha az NKB-k rendelkezésére állnak.” |

A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben az MPI-kre előírt (havi és negyedéves) követelmények.

A 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendeletben a BA-kra előírt (negyedéves) követelmények, melyeket a PPA-kra tájékoztató tételként jelenteni, ha az NKB-k rendelkezésére állnak.”

PPA-k – Átsorolások

negyedéves idősorok

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföldi |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

Belföldi

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

Egyéb részt vevő tagállamok

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

| D. | Nem allokált |
| --- | --- |

D.

Nem allokált

MPI-k

Nem MPI-k

MPI-k

Nem MPI-k

Államháztartás

Egyéb rezidensek

Államháztartás

Egyéb rezidensek

Összesen

Bankok

Nem bankok

Államháztartás

Egyéb államházt

Összesen

EPK-k (S.123) és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok (S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi váll. (S.11)

Háztartások stb. (S.14 + S.15)

Államháztartás

Egyéb államházt

Összesen

EPK-k (S.123) és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok (S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi váll. (S.11)

Háztartások stb. (S.14 + S.15)

Államháztartás

Egyéb nem rezidens szektorok

FORRÁSOK

Betétek

PPA befektetési jegyek

Tőke & tartalékok

Egyéb források

ESZKÖZÖK

Hitelek

Nem részvény értékpapírok

Összes deviza

legfeljebb 1 éves

egy éven túli

Euro

legfeljebb 1 éves

1 és 2 év közötti

2 éven túli

Devizák

legfeljebb 1 éves

1 és 2 év közötti

2 éven túl

PPA befektetési jegyek

Részvények és egyéb részesedések

Fennmaradó eszközök

| | A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben az MPI-kre előírt (havi és negyedéves) követelmények. |
| --- | --- |
| | A 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendeletben a BA-kra előírt (negyedéves) követelmények, melyeket a PPA-kra tájékoztató tételként jelenteni, ha az NKB-k rendelkezésére állnak. |

A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben az MPI-kre előírt (havi és negyedéves) követelmények.

A 958/2007/EK (EKB/2007/8) rendeletben a BA-kra előírt (negyedéves) követelmények, melyeket a PPA-kra tájékoztató tételként jelenteni, ha az NKB-k rendelkezésére állnak.

PPA-k – Átértékelések

negyedéves idősorok

| MÉRLEGTÉTELEK | A. | Belföldi |
| --- | --- | --- |

MÉRLEGTÉTELEK

A.

Belföldi

| B. | Egyéb részt vevő tagállamok |
| --- | --- |

B.

Egyéb részt vevő tagállamok

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

| D. | Nem allokált |
| --- | --- |

D.

Nem allokált

MPI-k

Nem MPI-k

MPI-k

Nem MPI-k

Államháztartás

Egyéb rezidensek

Államháztartás

Egyéb rezidensek

Összesen

Bankok

Nem bankok

Államháztartás

Egyéb államházt.

Összesen

EPK-k (S.123) és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok (S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi váll. (S.11)

Háztartások stb. (S.14 + S.15)

Államháztartás

Egyéb államházt

Összesen

EPK-k (S.123) és pénzügyi kiegészítő tevékenységet végző vállalatok (S.124)

Biztosítótársaságok és nyugdíjalapok (S.125)

Nem pénzügyi váll. (S.11)

Háztartások stb. (S.14 + S.15)

Államháztartás

Egyéb nem rezidens szektorok

FORRÁSOK

Betétek

PPA befektetési jegyek

Tőke & tartalékok

Egyéb források

ESZKÖZÖK

Hitelek

Nem részvény értékpapírok

Összes deviza

legfeljebb 1 éves

egy éven túli

Euro

legfeljebb 1 éves

1 és 2 év közötti

2 éven túli

Devizák

legfeljebb 1 éves

1 és 2 év közötti

2 éven túli

PPA befektetési jegyek

Részvények és egyéb részesedések

Fennmaradó eszközök

| | A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben az MPI-kre előírt (havi és negyedéves) követelmények. |
| --- | --- |
| A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében az NKB-k eltérést engedélyezhetnek a PPA-k számára az átértékelési kiigazítások jelentése tekintetében. |
| Mindazonáltal, ha jelentős összegekről van szó, az NKB-kat kérik a legjobb elérhető adatok megadására. |

A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben az MPI-kre előírt (havi és negyedéves) követelmények.

A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében az NKB-k eltérést engedélyezhetnek a PPA-k számára az átértékelési kiigazítások jelentése tekintetében.

Mindazonáltal, ha jelentős összegekről van szó, az NKB-kat kérik a legjobb elérhető adatok megadására.

2. TÁBLÁZAT

PPA-k – Állományok

negyedéves idősorok

| MÉRLEGTÉTELEK | Összes pénznem | Euro | Egyéb valuták |
| --- | --- | --- | --- |
| | GBP | USD | JPY | CHF |
| FORRÁSOK |
| Betétek | | | | | | | |
| Külföld (az EU kivételével) | | | | | | | |
| bankok részére | | | | | | | |
| | | | | | | |
| ESZKÖZÖK |
| Hitelek | | | | | | | |
| Külföld | | | | | | | |
| Nem részvény értékpapírok | | | | | | | |
| Belföldi | | | | | | | |
| MPI-k által kibocsátott | | | | | | | |
| nem MPI-k által kibocsátott | | | | | | | |
| Egyéb részt vevő tagállamok | | | | | | | |
| MPI-k által kibocsátott | | | | | | | |
| nem MPI-k által kibocsátott | | | | | | | |
| Külföld | | | | | | | |
| | A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben az MPI-kre előírt (negyedéves) követelmények. |

MÉRLEGTÉTELEK

Összes pénznem

Euro

Egyéb valuták

GBP

USD

JPY

CHF

FORRÁSOK

Betétek

Külföld (az EU kivételével)

bankok részére

ESZKÖZÖK

Hitelek

Külföld

Nem részvény értékpapírok

Belföldi

MPI-k által kibocsátott

nem MPI-k által kibocsátott

Egyéb részt vevő tagállamok

MPI-k által kibocsátott

nem MPI-k által kibocsátott

Külföld

A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben az MPI-kre előírt (negyedéves) követelmények.

| e) | A 10. részt el kell hagyni. |
| --- | --- |

e)

A 10. részt el kell hagyni.

| f) | A 11. rész helyébe a következő rendelkezés lép:
  „11. RÉSZ


  Az egyéb pénzügyi közvetítőkre vonatkozó statisztikák (a befektetési alapok és a pénzügyi közvetítő vállalatok kivételével)



  1. szakasz
     
  Adatszolgáltatási táblázatok


  Az értékpapír-kereskedőkre, a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi társaságokra és a többi egyéb pénzügyi közvetítőre vonatkozóan jelentendő adatokat az alábbi táblázat tartalmazza.

  Az értékpapír-kereskedők, a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi társaságok és a többi egyéb pénzügyi közvetítő adatai. Kulcsfontosságú mutatók és tájékoztató adatok









  Tétel megnevezése és lejárat szerinti/földrajzi/ágazati lebontás | Értékpapír-kereskedők | Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi társaságok | Többi egyéb pénzügyi közvetítő |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ESZKÖZÖK |
| Betétek/világ/összesen | Kulcs | | |
| Nem részvény értékpapírok összesen lejárat/világ/összesen | | Kulcs | |
| Hitelek/világ/MPI-k | | Kulcs | |
| Hitelek/világ/nem MPI-k/összesen | | Kulcs | |
| Hitelek/világ/nem MPI-k/nem pénzügyi vállalatok | | Kulcs | |
| Hitelek/világ/nem MPI-k/háztartások/összesen | | Kulcs | |
| Hitelek/világ/nem MPI-k/háztartások/fogyasztói hitel | | Kulcs | |
| Hitelek/világ/nem MPI-k/háztartások/lakáscélú hitel | | Kulcs | |
| Hitelek/világ/nem MPI-k/háztartások/egyéb célok (maradék) | | Kulcs | |
| Hitelek/belföldi/összesen | | Kulcs | |
| Hitelek/belföldi/MPI-k | | Kulcs | |
| Hitelek/belföldi/nem MPI-k/összesen | | Kulcs | |
| Hitelek/belföldi/nem MPI-k/nem pénzügyi vállalatok | | Kulcs | |
| Hitelek/belföldi/nem MPI-k/háztartások/összesen | | Kulcs | |
| Hitelek/belföldi/nem MPI-k/háztartások/fogyasztói hitel | | Kulcs | |
| Hitelek/belföldi/nem MPI-k/háztartások/lakáscélú hitel | | Kulcs | |
| Hitelek/belföldi/nem MPI-k/háztartások/egyéb célok (maradék) | | Kulcs | |
| Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/összesen | | Kulcs | |
| Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k | | Kulcs | |
| Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/összesen | | Kulcs | |
| Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/nem pénzügyi vállalatok | | Kulcs | |
| Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/háztartások/összesen | | Kulcs | |
| Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/háztartások/fogyasztói hitel | | Kulcs | |
| Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/háztartások/lakáscélú hitel | | Kulcs | |
| Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/háztartások/egyéb célok (maradék) | | Kulcs | |
| Nem részvény értékpapírok/világ/összesen | Kulcs | Kulcs | |
| Részvények és egyéb részesedések (a befektetési jegyek kivételével)/világ/összesen | Kulcs | Kulcs | |
| Befektetési jegyek/világ/összesen | Kulcs | | |
| Pénzügyi derivatívák/világ/összesen | Kulcs | | |
| Egyéb eszközök, »hitelek«-et beleértve/világ/összesen | Kulcs | | |
| Egyéb eszközök, beleértve a »betétek«-et, »készpénz«-t, »befektetési jegyek«-et, »befektetett eszközök«-et és »pénzügyi derivatívák«-at/világ/összesen | | Kulcs | |
| ESZKÖZÖK/FORRÁSOK ÖSSZESEN/világ/összesen | Kulcs | Kulcs | Táj. |
| FORRÁSOK |
| Betétek és felvett hitelek/világ/összesen | Kulcs | Kulcs | |
| Hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírok/világ/összesen | Kulcs | Kulcs | |
| Tőke és tartalékok/világ/összesen | Kulcs | Kulcs | |
| Pénzügyi derivatívák/világ/összesen | Kulcs | | |
| Egyéb források/világ/összesen | Kulcs | | |
| Egyéb eszközök, »pénzügyi derivatívák«-at beleértve/világ/összesen | | Kulcs | |

f)

A 11. rész helyébe a következő rendelkezés lép:

„11. RÉSZ

Az egyéb pénzügyi közvetítőkre vonatkozó statisztikák (a befektetési alapok és a pénzügyi közvetítő vállalatok kivételével)

1. szakasz
     
  Adatszolgáltatási táblázatok

Az értékpapír-kereskedőkre, a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi társaságokra és a többi egyéb pénzügyi közvetítőre vonatkozóan jelentendő adatokat az alábbi táblázat tartalmazza.

Az értékpapír-kereskedők, a hitelezéssel foglalkozó pénzügyi társaságok és a többi egyéb pénzügyi közvetítő adatai. Kulcsfontosságú mutatók és tájékoztató adatok

Tétel megnevezése és lejárat szerinti/földrajzi/ágazati lebontás

Értékpapír-kereskedők

Hitelezéssel foglalkozó pénzügyi társaságok

Többi egyéb pénzügyi közvetítő

ESZKÖZÖK

Betétek/világ/összesen

Kulcs

Nem részvény értékpapírok összesen lejárat/világ/összesen

Kulcs

Hitelek/világ/MPI-k

Kulcs

Hitelek/világ/nem MPI-k/összesen

Kulcs

Hitelek/világ/nem MPI-k/nem pénzügyi vállalatok

Kulcs

Hitelek/világ/nem MPI-k/háztartások/összesen

Kulcs

Hitelek/világ/nem MPI-k/háztartások/fogyasztói hitel

Kulcs

Hitelek/világ/nem MPI-k/háztartások/lakáscélú hitel

Kulcs

Hitelek/világ/nem MPI-k/háztartások/egyéb célok (maradék)

Kulcs

Hitelek/belföldi/összesen

Kulcs

Hitelek/belföldi/MPI-k

Kulcs

Hitelek/belföldi/nem MPI-k/összesen

Kulcs

Hitelek/belföldi/nem MPI-k/nem pénzügyi vállalatok

Kulcs

Hitelek/belföldi/nem MPI-k/háztartások/összesen

Kulcs

Hitelek/belföldi/nem MPI-k/háztartások/fogyasztói hitel

Kulcs

Hitelek/belföldi/nem MPI-k/háztartások/lakáscélú hitel

Kulcs

Hitelek/belföldi/nem MPI-k/háztartások/egyéb célok (maradék)

Kulcs

Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/összesen

Kulcs

Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/MPI-k

Kulcs

Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/összesen

Kulcs

Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/nem pénzügyi vállalatok

Kulcs

Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/háztartások/összesen

Kulcs

Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/háztartások/fogyasztói hitel

Kulcs

Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/háztartások/lakáscélú hitel

Kulcs

Hitelek/egyéb részt vevő tagállamok/nem MPI-k/háztartások/egyéb célok (maradék)

Kulcs

Nem részvény értékpapírok/világ/összesen

Kulcs

Kulcs

Részvények és egyéb részesedések (a befektetési jegyek kivételével)/világ/összesen

Kulcs

Kulcs

Befektetési jegyek/világ/összesen

Kulcs

Pénzügyi derivatívák/világ/összesen

Kulcs

Egyéb eszközök, »hitelek«-et beleértve/világ/összesen

Kulcs

Egyéb eszközök, beleértve a »betétek«-et, »készpénz«-t, »befektetési jegyek«-et, »befektetett eszközök«-et és »pénzügyi derivatívák«-at/világ/összesen

Kulcs

ESZKÖZÖK/FORRÁSOK ÖSSZESEN/világ/összesen

Kulcs

Kulcs

Táj.

FORRÁSOK

Betétek és felvett hitelek/világ/összesen

Kulcs

Kulcs

Hitelviszonyt megtestesítő, kibocsátott értékpapírok/világ/összesen

Kulcs

Kulcs

Tőke és tartalékok/világ/összesen

Kulcs

Kulcs

Pénzügyi derivatívák/világ/összesen

Kulcs

Egyéb források/világ/összesen

Kulcs

Egyéb eszközök, »pénzügyi derivatívák«-at beleértve/világ/összesen

Kulcs

2. szakasz:
     
  Instrumentumkategóriák és értékelési szabályok

A nemzeti és regionális számlák európai rendszerével (ESA 95) összhangban az eszközöket és forrásokat alapelvként az abban az időpontban hatályos piaci árakon kell értékelni, amelyre a mérleg vonatkozik. A betéteket és hiteleket névértéken, a felhalmozott kamatok nélkül kell jelenteni.

Eszközök

Eszközök/források összesen: Az eszközök főösszegének meg kell egyeznie a mérleg eszközoldalán elkülönítetten meghatározott tételek összegével, és egyeznie kell a források főösszegével is.

| 1. | Betétek: Ez a tétel (8) két alkategóriát foglal magában: átruházható betétek és egyéb betétek. Ebben a sorban kell kimutatni a devizaállományt is.
  A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok esetében ezt a tételt az »egyéb eszközök« között kell kimutatni. |
| --- | --- |

1.

Betétek: Ez a tétel (8) két alkategóriát foglal magában: átruházható betétek és egyéb betétek. Ebben a sorban kell kimutatni a devizaállományt is.

A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok esetében ezt a tételt az »egyéb eszközök« között kell kimutatni.

| 2. | Hitelek: ez a tétel az alábbiakat foglalja magában:






  — | a háztartásoknak fogyasztói hitel formájában nyújtott kölcsönök (azaz áruk és szolgáltatások fogyasztása körében személyes használat céljával nyújtott kölcsönök); lakáscélú hitelek (azaz lakásvásárlás céljából nyújtott hitel, ideértve az építést és a felújításokat); és egyéb (azaz üzleti célra, adósságkonszolidáció, oktatás stb. céljára nyújtott kölcsönök), |
| --- | --- | --- |

2.

Hitelek: ez a tétel az alábbiakat foglalja magában:

—

a háztartásoknak fogyasztói hitel formájában nyújtott kölcsönök (azaz áruk és szolgáltatások fogyasztása körében személyes használat céljával nyújtott kölcsönök); lakáscélú hitelek (azaz lakásvásárlás céljából nyújtott hitel, ideértve az építést és a felújításokat); és egyéb (azaz üzleti célra, adósságkonszolidáció, oktatás stb. céljára nyújtott kölcsönök),

| — | harmadik feleknek nyújtott pénzügyi lízing, |
| --- | --- |

—

harmadik feleknek nyújtott pénzügyi lízing,

| — | a még vissza nem fizetett, illetve le nem írt rossz kintlévőségek, |
| --- | --- |

—

a még vissza nem fizetett, illetve le nem írt rossz kintlévőségek,

| — | át nem ruházható értékpapírok állománya, |
| --- | --- |

—

át nem ruházható értékpapírok állománya,

| — | hitelek formájában fennálló, alárendelt kölcsöntőke. |
| --- | --- |

—

hitelek formájában fennálló, alárendelt kölcsöntőke.

Az értékpapír-kereskedők alkategória esetében a hiteleket az »egyéb eszközök« között kell kimutatni.

Értékelési szabályok: az EPK-k által nyújtott hiteleket bruttó értéken sem az általános, sem az egyedi céltartalékokkal nem korrigálva kell nyilvántartani, a hitelek adatszolgáltató intézmény általi leírásáig, amely időpontban a hiteleket ki kell vezetni a mérlegből.

A felhalmozott kamatokra vonatkozó általános számviteli elvekkel összhangban a hitelek után járó kamatot azok felmerülésekor kell a mérlegben kötelezően kimutatni (azaz eredményszemléletben), és nem a tényleges pénzbevétel vagy pénzkiadás időpontjában (azaz pénzforgalmi alapon). A hitelek után járó, felhalmozott kamatok bruttó összegét az »egyéb eszközök« kategóriába kell besorolni.

| 3. | Nem részvény értékpapírok: ebbe a tételbe tartoznak az olyan értékpapír-állományok, amelyek tulajdonosuknak feltétlen jogot biztosítanak valamilyen rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvény révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy megállapított rögzített összegre, amely meghatározott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott dátumtól kezdődően jár. Ide tartoznak az átruházható hitelek is, amelyeket nagyszámú, egyforma értékpapírrá alakítottak át, és amelyekkel a szervezett piacokon lehet kereskedni.

  Értékelési szabályok: az ESA 95-nek megfelelően a nem részvény értékpapírokat piaci értéken kell jelenteni. |
| --- | --- |

3.

Nem részvény értékpapírok: ebbe a tételbe tartoznak az olyan értékpapír-állományok, amelyek tulajdonosuknak feltétlen jogot biztosítanak valamilyen rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvény révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy megállapított rögzített összegre, amely meghatározott napon (napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott dátumtól kezdődően jár. Ide tartoznak az átruházható hitelek is, amelyeket nagyszámú, egyforma értékpapírrá alakítottak át, és amelyekkel a szervezett piacokon lehet kereskedni.

Értékelési szabályok: az ESA 95-nek megfelelően a nem részvény értékpapírokat piaci értéken kell jelenteni.

| 4. | Részvények és egyéb részesedések (a befektetési jegyek kivételével): ebbe a kategóriába három fő alkategória tartozik:






  — | jegyzett részvények, a befektetési jegyek kivételével: olyan részvények, amelyek árfolyamát elismert tőzsdén vagy más másodlagos piacon jegyzik (ESA 95, 5.88–5.93. bekezdés). |
| --- | --- | --- |

4.

Részvények és egyéb részesedések (a befektetési jegyek kivételével): ebbe a kategóriába három fő alkategória tartozik:

—

jegyzett részvények, a befektetési jegyek kivételével: olyan részvények, amelyek árfolyamát elismert tőzsdén vagy más másodlagos piacon jegyzik (ESA 95, 5.88–5.93. bekezdés).

| — | nem jegyzett részvények, a befektetési jegyek kivételével: olyan részvények, amelyeket nem jegyeznek (ESA 95, 5.88–5.93. bekezdés), |
| --- | --- |

—

nem jegyzett részvények, a befektetési jegyek kivételével: olyan részvények, amelyeket nem jegyeznek (ESA 95, 5.88–5.93. bekezdés),

| — | egyéb részesedések: egyéb részesedéssel folytatott minden olyan tranzakció, amelyhez jegyzett vagy nem jegyzett részvény nem kapcsolódik (ESA 95, 5.94–5.95. bekezdés). |
| --- | --- |

—

egyéb részesedések: egyéb részesedéssel folytatott minden olyan tranzakció, amelyhez jegyzett vagy nem jegyzett részvény nem kapcsolódik (ESA 95, 5.94–5.95. bekezdés).

Értékelési szabályok: az ESA 95-nek megfelelően a részvényeket és részesedéseket piaci értéken kell jelenteni.

| 5. | Befektetési jegyek: a befektetési jegyek kizárólag az MPI-k (azaz csak PPA-k és az EPK-ként besorolt befektetési alapok) forrásai lehetnek.
  A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok alkategória esetében a befektetési jegyeket az »egyéb eszközök« között kell kimutatni.

  Értékelési szabályok: az ESA 95-nek megfelelően a befektetési jegyeket piaci értéken kell jelenteni. |
| --- | --- |

5.

Befektetési jegyek: a befektetési jegyek kizárólag az MPI-k (azaz csak PPA-k és az EPK-ként besorolt befektetési alapok) forrásai lehetnek.

A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok alkategória esetében a befektetési jegyeket az »egyéb eszközök« között kell kimutatni.

Értékelési szabályok: az ESA 95-nek megfelelően a befektetési jegyeket piaci értéken kell jelenteni.

| 6. | Pénzügyi derivatívák: e tétel alatt az alábbi pénzügyi derivatívákat kell jelenteni:






  i. | opciós ügyletek, tőzsdei és szabadpiaci; |
| --- | --- | --- |

6.

Pénzügyi derivatívák: e tétel alatt az alábbi pénzügyi derivatívákat kell jelenteni:

i.

opciós ügyletek, tőzsdei és szabadpiaci;

| ii. | opciós utalványok; |
| --- | --- |

ii.

opciós utalványok;

| iii. | tőzsdei határidős ügyletek, de csak ha piaci értékkel rendelkeznek, mivel piacképesek vagy jóváírhatók; |
| --- | --- |

iii.

tőzsdei határidős ügyletek, de csak ha piaci értékkel rendelkeznek, mivel piacképesek vagy jóváírhatók;

| iv. | swapügyletek, de csak ha piaci értékkel rendelkeznek, mivel piacképesek vagy jóváírhatók. |
| --- | --- |

iv.

swapügyletek, de csak ha piaci értékkel rendelkeznek, mivel piacképesek vagy jóváírhatók.

A hitelezéssel foglalkozó pénzügyi vállalatok esetében ezt a tételt az »egyéb eszközök« között kell kimutatni.

A derivatívákat a mérlegben bruttó értékben kell kimutatni. A bruttó pozitív piaci értéket képviselő egyedi származtatott szerződéseket a mérleg eszközoldalán, a bruttó negatív piaci értéket képviselőket pedig a forrásoldalán kell nyilvántartani. A származtatott szerződésekből eredő jövőbeni bruttó kötelezettségvállalásokat nem szabad a mérlegben kimutatni. Az eltérő értékelési módszerek következtében előfordulhat, hogy a pénzügyi derivatívákat nettó értéken tartják nyilván. Abban az esetben, ha kizárólag a nettó pozíciók állnak rendelkezésre, vagy a pozíciókat a piaci értéktől eltérő értéken tartják nyilván, az adatszolgáltatáskor e pozíciókat kell jelenteni.

| 7. | Egyéb eszközök: valamennyi olyan összeg, amelyet nem lehetett a fő mérlegtételek egyike alá sem besorolni, az »Egyéb eszközök« alá kerül. Ez a tétel például a következőket foglalja magában: a hitelek után járó felhalmozott kamatkövetelés és az épületek felhalmozott bérleti díja, esedékes osztalékok, nem az EPK fő tevékenységéhez kapcsolódó, esedékes összegek, a függő tételek tekintetében járó bruttó összegek, az átvezetési tételekkel kapcsolatban járó bruttó összegek, elkülönítetten ki nem mutatott egyéb eszközök (pl. befektetett eszközök), hitelek, betétek (az EPK-alkategóriától függően). |
| --- | --- |

7.

Egyéb eszközök: valamennyi olyan összeg, amelyet nem lehetett a fő mérlegtételek egyike alá sem besorolni, az »Egyéb eszközök« alá kerül. Ez a tétel például a következőket foglalja magában: a hitelek után járó felhalmozott kamatkövetelés és az épületek felhalmozott bérleti díja, esedékes osztalékok, nem az EPK fő tevékenységéhez kapcsolódó, esedékes összegek, a függő tételek tekintetében járó bruttó összegek, az átvezetési tételekkel kapcsolatban járó bruttó összegek, elkülönítetten ki nem mutatott egyéb eszközök (pl. befektetett eszközök), hitelek, betétek (az EPK-alkategóriától függően).

Források

Eszközök/források összesen: a források összegének meg kell egyeznie a mérleg forrásoldalán elkülönítetten meghatározott tételek összegével, és egyeznie kell az eszközök összegével is (lásd még »eszközök/források összesen« tételt).

| 1. | Betétek és felvett hitelek: ez a tétel az alábbiakat foglalja magában:






  — | betétek: az EPK-knál elhelyezett átruházható betétek és egyéb betétek (lásd az eszközoldalt). Ezeket a betéteket általában az MPI-k helyezik el, |
| --- | --- | --- |

1.

Betétek és felvett hitelek: ez a tétel az alábbiakat foglalja magában:

—

betétek: az EPK-knál elhelyezett átruházható betétek és egyéb betétek (lásd az eszközoldalt). Ezeket a betéteket általában az MPI-k helyezik el,

| — | hitelek: az adatszolgáltató EPK-knak nyújtott olyan hitelek, amelyekről nem állítottak ki dokumentumokat, illetve amelyeket egyetlen dokumentum képvisel (akkor is, ha ez utóbbi átruházhatóvá vált). |
| --- | --- |

—

hitelek: az adatszolgáltató EPK-knak nyújtott olyan hitelek, amelyekről nem állítottak ki dokumentumokat, illetve amelyeket egyetlen dokumentum képvisel (akkor is, ha ez utóbbi átruházhatóvá vált).

| 2. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok: egyes országokban az EPK-k az MPI-k által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz hasonló tulajdonságokkal rendelkező, átruházható instrumentumokat bocsáthatnak ki. Ebben a jelentési rendszerben minden ilyen instrumentumot hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként kell besorolni. |
| --- | --- |

2.

Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok: egyes országokban az EPK-k az MPI-k által kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokhoz hasonló tulajdonságokkal rendelkező, átruházható instrumentumokat bocsáthatnak ki. Ebben a jelentési rendszerben minden ilyen instrumentumot hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként kell besorolni.

| 3. | Tőke és tartalékok: ebbe a tételbe azok az összegek tartoznak, amelyek az adatszolgáltató EPK-k által a részvényesek vagy más tulajdonosok részére kibocsátott részvényekből származnak, tulajdonosuknak az EPK-ban tulajdonosi jogokat biztosítanak, és általában a nyereségből való részesedésre és felszámolás esetén a saját tőkéből való részesedésre való jogosultságot képviselnek. Ide tartoznak a fel nem osztott eredményből vagy pénzeszközökből származó, a jövőben várhatóan esedékes kifizetésekre és kötelezettségekre az adatszolgáltató EPK-k által félretett összegek is. A tőke és tartalékok az alábbi tételeket foglalja magában:






  — | saját tőke, |
| --- | --- | --- |

3.

Tőke és tartalékok: ebbe a tételbe azok az összegek tartoznak, amelyek az adatszolgáltató EPK-k által a részvényesek vagy más tulajdonosok részére kibocsátott részvényekből származnak, tulajdonosuknak az EPK-ban tulajdonosi jogokat biztosítanak, és általában a nyereségből való részesedésre és felszámolás esetén a saját tőkéből való részesedésre való jogosultságot képviselnek. Ide tartoznak a fel nem osztott eredményből vagy pénzeszközökből származó, a jövőben várhatóan esedékes kifizetésekre és kötelezettségekre az adatszolgáltató EPK-k által félretett összegek is. A tőke és tartalékok az alábbi tételeket foglalja magában:

—

saját tőke,

| — | fel nem osztott eredmény vagy pénzeszközök, |
| --- | --- |

—

fel nem osztott eredmény vagy pénzeszközök,

| — | a hitelekre, értékpapírokra és más eszközökre képzett különleges céltartalékok, |
| --- | --- |

—

a hitelekre, értékpapírokra és más eszközökre képzett különleges céltartalékok,

| — | működési eredmény/veszteség. |
| --- | --- |

—

működési eredmény/veszteség.

| 4. | Pénzügyi derivatívák: lásd a »pénzügyi derivatívák« tételt. |
| --- | --- |

4.

Pénzügyi derivatívák: lásd a »pénzügyi derivatívák« tételt.

| 5. | Egyéb források: valamennyi olyan összeg, amelyet nem lehetett e fő mérlegtételek egyike alá besorolni, az »Egyéb források« alá kerül. Ez a tétel például a következőket foglalja magában: a függő tételek kapcsán fizetendő bruttó összegek, az átvezetési tételek kapcsán fizetendő bruttó összegek, betétek után fizetendő, felhalmozott kamattartozás, fizetendő osztalékok, nem az EPK fő tevékenységével összefüggő, fizetendő összegek, harmadik felekkel szembeni kötelezettségekre képzett céltartalékok, származtatott szerződések alapján teljesített fedezeti kifizetés, amely a hitelkockázattal szembeni készpénzbiztosítékot képvisel, de a betétes tulajdonában marad, és a szerződés lezárásakor a betétesnek vissza kell fizetni, a készpénzbiztosíték nélkül nyújtott értékpapírhitelekből eredő nettó pozíciók, értékpapírokkal végzett tranzakciók jövőbeli elszámolása során fizetendő nettó összegek, elkülönítetten ki nem mutatott egyéb eszközök, pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, pénzügyi derivatívák (az EPK-alkategóriától függően). |
| --- | --- |

5.

Egyéb források: valamennyi olyan összeg, amelyet nem lehetett e fő mérlegtételek egyike alá besorolni, az »Egyéb források« alá kerül. Ez a tétel például a következőket foglalja magában: a függő tételek kapcsán fizetendő bruttó összegek, az átvezetési tételek kapcsán fizetendő bruttó összegek, betétek után fizetendő, felhalmozott kamattartozás, fizetendő osztalékok, nem az EPK fő tevékenységével összefüggő, fizetendő összegek, harmadik felekkel szembeni kötelezettségekre képzett céltartalékok, származtatott szerződések alapján teljesített fedezeti kifizetés, amely a hitelkockázattal szembeni készpénzbiztosítékot képvisel, de a betétes tulajdonában marad, és a szerződés lezárásakor a betétesnek vissza kell fizetni, a készpénzbiztosíték nélkül nyújtott értékpapírhitelekből eredő nettó pozíciók, értékpapírokkal végzett tranzakciók jövőbeli elszámolása során fizetendő nettó összegek, elkülönítetten ki nem mutatott egyéb eszközök, pl. hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok, pénzügyi derivatívák (az EPK-alkategóriától függően).

3. szakasz:
     
  Nemzeti magyarázó megjegyzések

| 1. | Adatforrások/adatgyűjtési rendszer: ez az alábbiakat tartalmazza:






  — | az EPK statisztikák (a biztosítótársaságok és a nyugdíjalapok kivételével) összeállításához alkalmazott adatforrások, pl. statisztikai hivatalok, EPK és/vagy alapkezelők közvetlen adatszolgáltatása, |
| --- | --- | --- |

1.

Adatforrások/adatgyűjtési rendszer: ez az alábbiakat tartalmazza:

—

az EPK statisztikák (a biztosítótársaságok és a nyugdíjalapok kivételével) összeállításához alkalmazott adatforrások, pl. statisztikai hivatalok, EPK és/vagy alapkezelők közvetlen adatszolgáltatása,

| — | az adatgyűjtési rendszer részletei, pl. önkéntes adatszolgáltatás, üzleti kérdőívek, mintagyűjtés, meghatározott küszöbérték feletti jelentés és bruttósítás. |
| --- | --- |

—

az adatgyűjtési rendszer részletei, pl. önkéntes adatszolgáltatás, üzleti kérdőívek, mintagyűjtés, meghatározott küszöbérték feletti jelentés és bruttósítás.

| 2. | Összeállítási eljárások: az adatok összeállítására alkalmazott módszert be kell mutatni, pl. a becslések/feltételezések elkészítésének részletes meghatározását és az adatsorok aggregálásának módját, ha két adatsor különböző gyakoriságú. |
| --- | --- |

2.

Összeállítási eljárások: az adatok összeállítására alkalmazott módszert be kell mutatni, pl. a becslések/feltételezések elkészítésének részletes meghatározását és az adatsorok aggregálásának módját, ha két adatsor különböző gyakoriságú.

| 3. | Jogi keret: az intézmények nemzeti jogi keretéről átfogó információt kell adni. A közösségi jogszabályokkal fennálló összefüggéseket különösen fel kell tüntetni. Amennyiben egyetlen kategória számos intézményt foglal magában, az intézmények összes típusáról információt kell szolgáltatni. |
| --- | --- |

3.

Jogi keret: az intézmények nemzeti jogi keretéről átfogó információt kell adni. A közösségi jogszabályokkal fennálló összefüggéseket különösen fel kell tüntetni. Amennyiben egyetlen kategória számos intézményt foglal magában, az intézmények összes típusáról információt kell szolgáltatni.

| 4. | Az EKB adatszolgáltatási előírásaitól való eltérések: Az NKB-knak információt kell szolgáltatniuk az adatszolgáltatási előírásoktól való eltérésekről.
  Az adatszolgáltatási előírásoktól való eltérések az alábbiak tekintetében fordulhatnak elő:






  — | instrumentum szerinti lebontás: az instrumentum lefedettsége különbözhet az EKB adatszolgáltatási előírásaitól, pl. két különböző instrumentumot nem lehet külön feltüntetni, |
| --- | --- | --- |

4.

Az EKB adatszolgáltatási előírásaitól való eltérések: Az NKB-knak információt kell szolgáltatniuk az adatszolgáltatási előírásoktól való eltérésekről.

Az adatszolgáltatási előírásoktól való eltérések az alábbiak tekintetében fordulhatnak elő:

—

instrumentum szerinti lebontás: az instrumentum lefedettsége különbözhet az EKB adatszolgáltatási előírásaitól, pl. két különböző instrumentumot nem lehet külön feltüntetni,

| — | földrajzi részletezés, |
| --- | --- |

—

földrajzi részletezés,

| — | ágazat szerinti részletezés, |
| --- | --- |

—

ágazat szerinti részletezés,

| — | értékelési módszerek. |
| --- | --- |

—

értékelési módszerek.

| 5. | Adatszolgáltatók köre: Az NKB-k szabadon osztályozhatják egyedi EPK-alkategóriába az EPK fogalommeghatározásának megfelelő valamennyi intézményt. Minden EPK-alkategóriába tartozó/nem tartozó intézményről tájékoztatást kell adni. Lehetőség szerint az NKB-knak az adatok általi lefedettségről a teljes adatszolgáltatói kör összes eszközeként becslést kell nyújtaniuk. |
| --- | --- |

5.

Adatszolgáltatók köre: Az NKB-k szabadon osztályozhatják egyedi EPK-alkategóriába az EPK fogalommeghatározásának megfelelő valamennyi intézményt. Minden EPK-alkategóriába tartozó/nem tartozó intézményről tájékoztatást kell adni. Lehetőség szerint az NKB-knak az adatok általi lefedettségről a teljes adatszolgáltatói kör összes eszközeként becslést kell nyújtaniuk.

| 6. | Törések a visszamenőleges adatsorokban: az adatgyűjtésben, adatszolgáltatási lefedettségben, a jelentési rendszerekben és a visszamenőleges adatsorok összeállításában bekövetkező töréseket és jelentősebb időbeli változásokat be kell mutatni. Törés esetén adott esetben jelezni kell, hogy a régi és az új adatok milyen mértékben tekinthetők összehasonlíthatónak. |
| --- | --- |

6.

Törések a visszamenőleges adatsorokban: az adatgyűjtésben, adatszolgáltatási lefedettségben, a jelentési rendszerekben és a visszamenőleges adatsorok összeállításában bekövetkező töréseket és jelentősebb időbeli változásokat be kell mutatni. Törés esetén adott esetben jelezni kell, hogy a régi és az új adatok milyen mértékben tekinthetők összehasonlíthatónak.

| 7. | Egyéb megjegyzések: bármilyen egyéb megjegyzés vagy utalás. |
| --- | --- |

7.

Egyéb megjegyzések: bármilyen egyéb megjegyzés vagy utalás.

| g) | A III. melléklet 12. részének 1. szakasza helyébe a következő szöveg lép:
  „
  1. szakasz:
     
  Bevezetés


  Az euroövezetre vonatkozó, értékpapír-kibocsátási statisztikákból két fő aggregátum állítható össze:






  — | az euroövezet rezidensei általi, minden devizanemben történő összes kibocsátás, és |
| --- | --- | --- |

g)

A III. melléklet 12. részének 1. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

„
  1. szakasz:
     
  Bevezetés

Az euroövezetre vonatkozó, értékpapír-kibocsátási statisztikákból két fő aggregátum állítható össze:

—

az euroövezet rezidensei általi, minden devizanemben történő összes kibocsátás, és

| — | a világszerte euróban történő, belföldi és nemzetközi összes kibocsátás. |
| --- | --- |

—

a világszerte euróban történő, belföldi és nemzetközi összes kibocsátás.

Az elsődleges megkülönböztetés a kibocsátó rezidens státusán alapul; az euroövezet NKB-jai együttesen lefedik az euroövezet rezidenseinek összes kibocsátását. A Nemzetközi Fizetések Bankja (»BIS«) szolgáltat adatokat a „külföld” kibocsátásairól, amelybe az euroövezeten kívüli minden rezidens beletartozik, beleértve a nemzetközi szervezeteket.

Az alábbi táblázat összefoglalja az adatszolgáltatási követelményeket:

| | Értékpapír-kibocsátások |
| --- | --- |
| Az euroövezet rezidenseinek kibocsátásai
  (minden NKB adatszolgáltatása a belföldi rezidensekről) | A külföld rezidenseinek kibocsátásai
  BIS/NKB |
| Nem részt vevő tagállamok | Egyéb országok |
| Euróban/nemzeti címletben | A csoport | B csoport |
| Egyéb devizában | C csoport | D csoport
  nem kell jelenteni |

Értékpapír-kibocsátások

Az euroövezet rezidenseinek kibocsátásai

(minden NKB adatszolgáltatása a belföldi rezidensekről)

A külföld rezidenseinek kibocsátásai

BIS/NKB

Nem részt vevő tagállamok

Egyéb országok

Euróban/nemzeti címletben

A csoport

B csoport

Egyéb devizában

C csoport

D csoport

nem kell jelenteni

| h) | A III. melléklet 12. része 2. szakaszának 4. és 5. pontja helyébe a következő rendelkezés:
  „4.   A kibocsátások besorolása

  A kibocsátások két nagy csoportba sorolhatók: 1. hitelviszonyt megtestesítő, azaz nem részvényjellegű értékpapírok (a pénzügyi derivatívák kivételével (10)); és 2. jegyzett részvények (a befektetési jegyek kivételével (11)). A zártkörű kibocsátásokról a lehetőségekhez mérten kell adatot szolgáltatni. A pénzpiaci papírok a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közé sorolandók. A nem jegyzett részvények és részesedések önkéntesen, két külön tájékoztató tételként jelenthetők.
  A Nemzetközi Fizetések Bankjának adatbázisában szereplő alábbi instrumentumok tartoznak az értékpapír-kibocsátási statisztikák tekintetében a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közé:






  — | letéti jegyek, |
| --- | --- | --- |

h)

A III. melléklet 12. része 2. szakaszának 4. és 5. pontja helyébe a következő rendelkezés:

„4.   A kibocsátások besorolása

A kibocsátások két nagy csoportba sorolhatók: 1. hitelviszonyt megtestesítő, azaz nem részvényjellegű értékpapírok (a pénzügyi derivatívák kivételével (10)); és 2. jegyzett részvények (a befektetési jegyek kivételével (11)). A zártkörű kibocsátásokról a lehetőségekhez mérten kell adatot szolgáltatni. A pénzpiaci papírok a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közé sorolandók. A nem jegyzett részvények és részesedések önkéntesen, két külön tájékoztató tételként jelenthetők.

A Nemzetközi Fizetések Bankjának adatbázisában szereplő alábbi instrumentumok tartoznak az értékpapír-kibocsátási statisztikák tekintetében a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok közé:

—

letéti jegyek,

| — | kereskedelmi papírok, |
| --- | --- |

—

kereskedelmi papírok,

| — | kincstárjegyek, |
| --- | --- |

—

kincstárjegyek,

| — | kötvények, |
| --- | --- |

—

kötvények,

| — | euro kereskedelmi papírok, |
| --- | --- |

—

euro kereskedelmi papírok,

| — | középlejáratú kötvények, |
| --- | --- |

—

középlejáratú kötvények,

| — | egyéb rövid lejáratú papírok. |
| --- | --- |

—

egyéb rövid lejáratú papírok.

Az instrumentumok nem teljes körű lefedettsége az értékpapír-kibocsátási statisztikákban:

| a) | Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok






  i. | Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
  Legalább az alábbi instrumentumok tartoznak ide:






  — | az államháztartás által kibocsátott kincstárjegyek és más rövid lejáratú papírok, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

i.

Rövid lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Legalább az alábbi instrumentumok tartoznak ide:

—

az államháztartás által kibocsátott kincstárjegyek és más rövid lejáratú papírok,

| — | pénzügyi és nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott, átruházható, rövid lejáratú papírok. Az ilyen papíroknak többféle elnevezése létezik, ideértve az alábbiakat: kereskedelmi papírok (commercial paper, commercial bills, bills of trade, bills of exchange), saját váltó (promissory note) és letéti jegy, |
| --- | --- |

—

pénzügyi és nem pénzügyi vállalatok által kibocsátott, átruházható, rövid lejáratú papírok. Az ilyen papíroknak többféle elnevezése létezik, ideértve az alábbiakat: kereskedelmi papírok (commercial paper, commercial bills, bills of trade, bills of exchange), saját váltó (promissory note) és letéti jegy,

| — | hosszú távú jegyzési garanciavállalás keretében kibocsátott rövid lejáratú értékpapírok, és |
| --- | --- |

—

hosszú távú jegyzési garanciavállalás keretében kibocsátott rövid lejáratú értékpapírok, és

| — | bankári elfogadványok. |
| --- | --- |

—

bankári elfogadványok.

| ii. | Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
  Legalább többek között az alábbi instrumentumok tartoznak ide:






  — | bemutatóra szóló kötvények, |
| --- | --- | --- |

ii.

Hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Legalább többek között az alábbi instrumentumok tartoznak ide:

—

bemutatóra szóló kötvények,

| — | alárendelt kötvények, |
| --- | --- |

—

alárendelt kötvények,

| — | választható lejáratú kötvények, ha a lejáratok közül a legutolsó egy évnél hosszabb, |
| --- | --- |

—

választható lejáratú kötvények, ha a lejáratok közül a legutolsó egy évnél hosszabb,

| — | lejárat nélküli kötvények, |
| --- | --- |

—

lejárat nélküli kötvények,

| — | változó kamatozású kötvények (variable rate notes), |
| --- | --- |

—

változó kamatozású kötvények (variable rate notes),

| — | átváltoztatható kötvények, |
| --- | --- |

—

átváltoztatható kötvények,

| — | fedezett kötvények, |
| --- | --- |

—

fedezett kötvények,

| — | indexhez kötött értékpapírok, amelyek esetében a tőkeérték árfolyamindexhez, tőzsdei áru árához vagy árfolyam-indexhez kötődik, |
| --- | --- |

—

indexhez kötött értékpapírok, amelyek esetében a tőkeérték árfolyamindexhez, tőzsdei áru árához vagy árfolyam-indexhez kötődik,

| — | névérték alatt kibocsátott kötvény (deep-discounted bonds), |
| --- | --- |

—

névérték alatt kibocsátott kötvény (deep-discounted bonds),

| — | kamatszelvény nélküli kötvény, |
| --- | --- |

—

kamatszelvény nélküli kötvény,

| — | eurokötvények, |
| --- | --- |

—

eurokötvények,

| — | globális kötvények, |
| --- | --- |

—

globális kötvények,

| — | zártkörű kibocsátású kötvények (privately issued bonds), |
| --- | --- |

—

zártkörű kibocsátású kötvények (privately issued bonds),

| — | hitelek átalakításából származó értékpapírok, |
| --- | --- |

—

hitelek átalakításából származó értékpapírok,

| — | hitelek, amelyek de facto átruházhatóvá váltak, |
| --- | --- |

—

hitelek, amelyek de facto átruházhatóvá váltak,

| — | akár a kibocsátó vállalat, akár más vállalat részvényeivé konvertálható záloglevelek és hitelek (debentures és loan stock) az átalakításukig. A konvertálási opció, amennyiben elkülöníthető az alapul szolgáló kötvénytől, nem tartozik ide, |
| --- | --- |

—

akár a kibocsátó vállalat, akár más vállalat részvényeivé konvertálható záloglevelek és hitelek (debentures és loan stock) az átalakításukig. A konvertálási opció, amennyiben elkülöníthető az alapul szolgáló kötvénytől, nem tartozik ide,

| — | részvények, amelyek fix jövedelmet biztosítanak, de a vállalat felszámolásakor nem jogosítanak a maradványértékből való részesedésre, ideértve az osztaléktöbbletre nem jogosító elsőbbségi részvényeket, |
| --- | --- |

—

részvények, amelyek fix jövedelmet biztosítanak, de a vállalat felszámolásakor nem jogosítanak a maradványértékből való részesedésre, ideértve az osztaléktöbbletre nem jogosító elsőbbségi részvényeket,

| — | hitel, jelzálog, hitelkártya-tartozás, követelés és más eszközök értékpapírosítása részeként kibocsátott pénzügyi eszközök. |
| --- | --- |

—

hitel, jelzálog, hitelkártya-tartozás, követelés és más eszközök értékpapírosítása részeként kibocsátott pénzügyi eszközök.

Nem tartoznak ide az alábbi instrumentumok:

| — | visszavásárlási megállapodás részét képező értékpapír-tranzakciók, |
| --- | --- |

—

visszavásárlási megállapodás részét képező értékpapír-tranzakciók,

| — | át nem ruházható, kibocsátott értékpapírok, |
| --- | --- |

—

át nem ruházható, kibocsátott értékpapírok,

| — | át nem ruházható hitelek. |
| --- | --- |

—

át nem ruházható hitelek.

A hosszú lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kibocsátás a következők alapján csoportosítható:

| — | fix kamatozású kibocsátások, azaz olyan kötvények, amelyek kamatszelvénye a teljes futamidő alatt változatlan, |
| --- | --- |

—

fix kamatozású kibocsátások, azaz olyan kötvények, amelyek kamatszelvénye a teljes futamidő alatt változatlan,

| — | változó kamatozású kibocsátások, azaz olyan kötvények, amelyek szelvényét vagy tőkealapját egy kamatlábhoz vagy más indexhez kötik, amely a kibocsátás futamideje alatt a kamatszelvény révén hozzáférhető, változó összegű jövedelmet eredményez, |
| --- | --- |

—

változó kamatozású kibocsátások, azaz olyan kötvények, amelyek szelvényét vagy tőkealapját egy kamatlábhoz vagy más indexhez kötik, amely a kibocsátás futamideje alatt a kamatszelvény révén hozzáférhető, változó összegű jövedelmet eredményez,

| — | kamatszelvény nélküli kibocsátások, azaz olyan instrumentumok, amelyekhez nem tartozik szelvénybeváltás. Az ilyen kötvényeket általában névértéken bocsátották ki és névértéken váltják vissza. A diszkont többnyire a kötvény futamideje alatt felhalmozott kamattal egyenértékű. |
| --- | --- |

—

kamatszelvény nélküli kibocsátások, azaz olyan instrumentumok, amelyekhez nem tartozik szelvénybeváltás. Az ilyen kötvényeket általában névértéken bocsátották ki és névértéken váltják vissza. A diszkont többnyire a kötvény futamideje alatt felhalmozott kamattal egyenértékű.

| b) | Jegyzett részvények:
  A jegyzett részvények közé az alábbiak tartoznak:






  — | részvénytársaságok által kibocsátott részvények, |
| --- | --- | --- |

b)

Jegyzett részvények:

A jegyzett részvények közé az alábbiak tartoznak:

—

részvénytársaságok által kibocsátott részvények,

| — | részvénytársaságok visszaváltott részvényei, |
| --- | --- |

—

részvénytársaságok visszaváltott részvényei,

| — | részvénytársaságok által kibocsátott, osztalékként juttatott részvények, |
| --- | --- |

—

részvénytársaságok által kibocsátott, osztalékként juttatott részvények,

| — | elsőbbségi részvények, amelyek részesedést biztosítanak a vállalat felszámolásakor keletkező maradványértékből. Ezek lehetnek elismert tőzsdén jegyzett vagy nem jegyzett részvények, |
| --- | --- |

—

elsőbbségi részvények, amelyek részesedést biztosítanak a vállalat felszámolásakor keletkező maradványértékből. Ezek lehetnek elismert tőzsdén jegyzett vagy nem jegyzett részvények,

| — | adott esetben zártkörű kibocsátások. |
| --- | --- |

—

adott esetben zártkörű kibocsátások.

Ha egy vállalatot privatizálnak, és ennek keretében a kormány megtartja a részvények egy részét, a többi részvényt viszont szabályozott piacon jegyzik, a vállalati tőke teljes értékét jegyzett részvényként kell nyilvántartani, mivel alapelvként az összes részvény bármely időpontban piaci értéken értékesíthető. Ugyanez vonatkozik arra az esetre, ha a részvények egy részét nagybefektetőknek értékesítik, és csak a maradékkal kereskednek a tőzsdén.

Az alábbiak nem tartoznak a jegyzett részvények közé:

| — | eladásra felkínált, de kibocsátáskor át nem vett részvények, |
| --- | --- |

—

eladásra felkínált, de kibocsátáskor át nem vett részvények,

| — | részvényekké alakítható záloglevelek és hitelek: ezeket csak a konverziót követően kell részvénynek tekinteni, |
| --- | --- |

—

részvényekké alakítható záloglevelek és hitelek: ezeket csak a konverziót követően kell részvénynek tekinteni,

| — | a vállalatban korlátlan felelősséggel részt vevő partnerek részvényei, |
| --- | --- |

—

a vállalatban korlátlan felelősséggel részt vevő partnerek részvényei,

| — | jogilag részvénytársasági formában működő nemzetközi szervezetekbe történő kormányzati befektetések, |
| --- | --- |

—

jogilag részvénytársasági formában működő nemzetközi szervezetekbe történő kormányzati befektetések,

| — | ingyenes részvények (csak a kibocsátás időpontjában), valamint részvények feldarabolása. Ezek azonban megkülönböztetés nélkül beletartoznak a jegyzett részvények teljes állományába. |
| --- | --- |

—

ingyenes részvények (csak a kibocsátás időpontjában), valamint részvények feldarabolása. Ezek azonban megkülönböztetés nélkül beletartoznak a jegyzett részvények teljes állományába.

5.   A kibocsátás devizaneme

A kétdevizás kötvényeket, amelyek esetében a kötvényt a kiállítás devizanemétől eltérő devizában váltják vissza, illetve a szelvényt ettől eltérő devizában fizetik ki, a kiállítás devizaneme szerint kell besorolni. Ha a globális kötvényt többféle devizanemben denominálják, minden részt a saját kibocsátási devizaneme szerint külön kibocsátásként kell jelenteni. Ha az értékpapírt kétféle devizanemben denominálták, például 70 %-át euróban és 30 %-át USA dollárban, ideális esetben minden összetevőjét a megfelelő devizanem szerint, külön-külön kell jelenteni. Tehát a kibocsátás 70 %-át euróban/nemzeti fizetőeszközben történő kibocsátásként (12), 30 %-át pedig egyéb devizában történő kibocsátásként kell jelenteni. Ha egy kibocsátás esetében nem lehet elkülönítetten megállapítani az egyes devizanemek szerinti összetevőket, az adatszolgáltató ország a magyarázó megjegyzésekben jelzi a ténylegesen alkalmazott bontást.

A jegyzett részvényeket úgy kell tekinteni, hogy azokat annak az országnak a devizanemében bocsátották ki, amelyben a vállalat rezidens; az egyéb devizában történő részvénykibocsátás jelentéktelen vagy nem létezik. Ezért a jegyzett részvényekre vonatkozó adatok kizárólag az euroövezet rezidenseinek összes kibocsátását tartalmazzák.

| i) | A szöveg a következő 12a. résszel egészül ki:
  „12a. RÉSZ


  Kiegészítő havi MPI-kamatlábstatisztikák (az EKB-nak benyújtandó a referenciahónap végét követő 19. munkanap zárásáig)

  1.   TÁBLÁZAT (13) | Szektor | Instrumentumfajta | Induláskori kamatlábrögzítés | Új szerződés mutató | Adatszolgáltatási kötelezettség |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hitelek
  euróban | Nem pénzügyi vállalatok | Hitelek 1 millió EUR összeghatárig | Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatrögzítés | 24 | AAR/NDER, összeg |
| 1 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatrögzítés | 25 | AAR/NDER, összeg |
| 5 éven túli induláskori kamatrögzítés | 26 | AAR/NDER, összeg |
| Hitelek 1 millió EUR felett | Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatrögzítés | 27 | AAR/NDER, összeg |
| 1 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatrögzítés | 28 | AAR/NDER, összeg |
| 5 éven túli induláskori kamatrögzítés | 29 | AAR/NDER, összeg |

i)

A szöveg a következő 12a. résszel egészül ki:

„12a. RÉSZ

Kiegészítő havi MPI-kamatlábstatisztikák (az EKB-nak benyújtandó a referenciahónap végét követő 19. munkanap zárásáig)

1.   TÁBLÁZAT (13)

Szektor

Instrumentumfajta

Induláskori kamatlábrögzítés

Új szerződés mutató

Adatszolgáltatási kötelezettség

Hitelek

euróban

Nem pénzügyi vállalatok

Hitelek 1 millió EUR összeghatárig

Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatrögzítés

24

AAR/NDER, összeg

1 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatrögzítés

25

AAR/NDER, összeg

5 éven túli induláskori kamatrögzítés

26

AAR/NDER, összeg

Hitelek 1 millió EUR felett

Változó kamatozás és legfeljebb 1 éves induláskori kamatrögzítés

27

AAR/NDER, összeg

1 éven túli, legfeljebb 5 éves induláskori kamatrögzítés

28

AAR/NDER, összeg

5 éven túli induláskori kamatrögzítés

29

AAR/NDER, összeg

2.   TÁBLÁZAT (14)

| | Szektor | Instrumentumfajta | Új szerződés mutató | Adatszolgáltatási kötelezettség |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hitelek
  euróban | Háztartások | Újratöltődő hitelek, (kényelmi és nyújtott) folyószámlahitelek és a hitelkártyatartozások | 86 | AAR/NDER, összeg |
| Nem pénzügyi vállalatok | Újratöltődő hitelek, (kényelmi és nyújtott) folyószámlahitelek és a hitelkártyatartozások | 87 | AAR/NDER, összeg |

Szektor

Instrumentumfajta

Új szerződés mutató

Adatszolgáltatási kötelezettség

Hitelek

euróban

Háztartások

Újratöltődő hitelek, (kényelmi és nyújtott) folyószámlahitelek és a hitelkártyatartozások

86

AAR/NDER, összeg

Nem pénzügyi vállalatok

Újratöltődő hitelek, (kényelmi és nyújtott) folyószámlahitelek és a hitelkártyatartozások

87

AAR/NDER, összeg

| j) | A 13. rész 1. és 2. szakasza helyébe a következő szöveg lép:
  „
  1. szakasz:
     
  Elszámolási eszközök


  Az elszámolási eszközök a fizetésekhez alkalmazott eszközök vagy eszközökre vonatkozó követelések.
  1.   TÁBLÁZAT

  A nem MPI-k által alkalmazott elszámolási eszközök
   (15)








  (millió EUR) |
| --- | --- |
| | Tételek |
| | I. | NKB kötelezettségek
  NKB-nál tartott betétei |

j)

A 13. rész 1. és 2. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

„
  1. szakasz:
     
  Elszámolási eszközök

Az elszámolási eszközök a fizetésekhez alkalmazott eszközök vagy eszközökre vonatkozó követelések.

1.   TÁBLÁZAT

A nem MPI-k által alkalmazott elszámolási eszközök
   (15)

(millió EUR)

Tételek

I.

NKB kötelezettségek

NKB-nál tartott betétei

| II. | Egyéb MPI kötelezettségek
  egyéb MPI-knél tartott betétei |
| --- | --- |

II.

Egyéb MPI kötelezettségek

egyéb MPI-knél tartott betétei

| I.a. | Egynapos betétek |
| --- | --- |

I.a.

Egynapos betétek

belföldi központi kormányzat

belföldi központi kormányzat

egyéb euroövezeti tagállam központi kormányzata

euroövezeti központi kormányzat

külföld (bankok kivételével)

külföld (bankok kivételével)

| I.b. | Egynapos betétek-egyéb devizák |
| --- | --- |

I.b.

Egynapos betétek-egyéb devizák

belföldi központi kormányzat

belföldi központi kormányzat

egyéb euroövezeti tagállam központi kormányzata

euroövezeti központi kormányzat

külföld (bankok kivételével)

külföld (bankok kivételével)

| I.c. | Átruházható betétek (16) — összes pénznem |
| --- | --- |

I.c.

Átruházható betétek (16) — összes pénznem

belföldi államháztartás

belföldi államháztartás

más belföldi rezidens szektorok

más belföldi rezidens szektorok

egyéb euroövezeti tagállam államháztartása

egyéb euroövezeti tagállam államháztartása

más euroövezeti tagállam egyéb rezidens szektorai

más euroövezeti tagállam egyéb rezidens szektorai

külföld (bankok kivételével)

külföld (bankok kivételével)

2.   TÁBLÁZAT

A hitelintézetek által alkalmazott elszámolási eszközök

(millió EUR)

Tételek

Egyéb hitelintézeteknél euróban tartott egynapos betétek (időszak vége)

Egyéb hitelintézeteknél euróban tartott, transzferálható egynapos betétek (időszak vége)

Tájékoztató tétel:

Napközbeni eurohitel a központi banktól (a legutóbbi tartalékolási időszak átlaga) (17)

2. szakasz:
     
  Fizetési szolgáltatásokat nyújtó intézmények

A fizetési szolgáltatásokat nyújtó intézmények olyan jogilag független intézmények, amelyek az adatszolgáltató országban működnek, és amelyek:

| — | a központi bank, |
| --- | --- |

—

a központi bank,

| — | az adatszolgáltató országban jogszerűen bejegyzett hitelintézetek (beleértve az »elektronikuspénz-intézeteket«), |
| --- | --- |

—

az adatszolgáltató országban jogszerűen bejegyzett hitelintézetek (beleértve az »elektronikuspénz-intézeteket«),

| — | az euroövezeti hitelintézetek fióktelepei, |
| --- | --- |

—

az euroövezeti hitelintézetek fióktelepei,

| — | az euroövezeten kívüli EGT-hitelintézetek fióktelepei, |
| --- | --- |

—

az euroövezeten kívüli EGT-hitelintézetek fióktelepei,

| — | EGT-n kívüli bankok fióktelepei, |
| --- | --- |

—

EGT-n kívüli bankok fióktelepei,

| — | nem MPI-knek fizetési szolgáltatásokat nyújtó egyéb intézmények.
  3.   TÁBLÁZAT

  Nem MPI-knek fizetési szolgáltatásokat nyújtó intézmények
   (15)







  Tételek |
| --- | --- |
| Központi bank | Irodák száma |
| Nem MPI-k (18) egynapos betéteinek száma (ezer) |
| Transzferálható egynapos betétek száma (19) |
| Hitelintézetek, tekintet nélkül a jogszerű bejegyzésükre | Nem MPI-k (18) egynapos betéteinek száma (ezer)
  ebből: Internethez/személyi számítógéphez kötött (18) (ezer) |
| Nem MPI-k (18), (19) (ezer)
  transzferálható egynapos betéteinek száma (18), (19) (ezer) |
| — | Az adatszolgáltató országban jogszerűen bejegyzett hitelintézetek |

—

nem MPI-knek fizetési szolgáltatásokat nyújtó egyéb intézmények.

3.   TÁBLÁZAT

Nem MPI-knek fizetési szolgáltatásokat nyújtó intézmények
   (15)

Tételek

Központi bank

Irodák száma

Nem MPI-k (18) egynapos betéteinek száma (ezer)

Transzferálható egynapos betétek száma (19)

Hitelintézetek, tekintet nélkül a jogszerű bejegyzésükre

Nem MPI-k (18) egynapos betéteinek száma (ezer)

ebből: Internethez/személyi számítógéphez kötött (18) (ezer)

Nem MPI-k (18), (19) (ezer)

transzferálható egynapos betéteinek száma (18), (19) (ezer)

—

Az adatszolgáltató országban jogszerűen bejegyzett hitelintézetek

Intézmények száma (20)

Irodák száma

Nem MPI-k egynapos betéteinek értéke (millió euro)

Transzferálható egynapos betétek értéke (21)

| — | Az euroövezeti hitelintézetek fióktelepei |
| --- | --- |

—

Az euroövezeti hitelintézetek fióktelepei

Intézmények száma (20)

Irodák száma

Nem MPI-k egynapos betéteinek értéke (millió euro)

Transzferálható egynapos betétek értéke (21)

| — | Az euroövezeten kívüli EGT-hitelintézetek fióktelepei |
| --- | --- |

—

Az euroövezeten kívüli EGT-hitelintézetek fióktelepei

Intézmények száma (20)

Irodák száma

Nem MPI-k egynapos betéteinek értéke (millió euro)

Transzferálható egynapos betétek értéke (21)

| — | Az EGT-n kívüli bankok fióktelepei |
| --- | --- |

—

Az EGT-n kívüli bankok fióktelepei

Intézmények száma (20)

Irodák száma

Nem MPI-k egynapos betéteinek értéke (millió euro)

Transzferálható egynapos betétek értéke (21)

Nem MPI-knek fizetési szolgáltatásokat nyújtó egyéb intézmények

Intézmények száma (20)

Irodák száma

Nem MPI-k (18) egynapos betéteinek száma (ezer)

Nem MPI-k egynapos betéteinek értéke (millió euro)

Transzferálható egynapos betétek értéke (21)

Tájékoztató adatok

Elektonikuspénz-intézetek

Intézmények száma (20)

Az elektronikuspénz-intézetek által kibocsátott és a kibocsátón kívüli intézmények, beleértve a kibocsátón kívüli hitelintézetek által tartott elektronikus pénz forgalomban lévő értéke (millió euro)

| — | Az irodák száma magában foglalja az intézmény központját, amennyiben készpénz nélküli elszámolási és kiegyenlítési fizetési szolgáltatásokat nyújt. A mobil irodák nem tartoznak ide. Minden egyes üzletviteli hely, amely ugyanabban az adatszolgáltató országban található, külön egységként kerül be. |
| --- | --- |

—

Az irodák száma magában foglalja az intézmény központját, amennyiben készpénz nélküli elszámolási és kiegyenlítési fizetési szolgáltatásokat nyújt. A mobil irodák nem tartoznak ide. Minden egyes üzletviteli hely, amely ugyanabban az adatszolgáltató országban található, külön egységként kerül be.

| — | Internethez/személyi számítógéphez kapcsolódó betétek: azok a betétek, amelyek erre szolgáló szoftver és telefonvonalak használata útján elérhetőek és felhasználhatóak az interneten vagy személyi számítógép banki alkalmazásain keresztül. Nem tartoznak ide a telefonos vagy mobiltelefonos banki hozzáféréssel rendelkező betétek, hacsak nem lehet elérni azokat interneten vagy a személyi számítógép banki alkalmazásain keresztül. |
| --- | --- |

—

Internethez/személyi számítógéphez kapcsolódó betétek: azok a betétek, amelyek erre szolgáló szoftver és telefonvonalak használata útján elérhetőek és felhasználhatóak az interneten vagy személyi számítógép banki alkalmazásain keresztül. Nem tartoznak ide a telefonos vagy mobiltelefonos banki hozzáféréssel rendelkező betétek, hacsak nem lehet elérni azokat interneten vagy a személyi számítógép banki alkalmazásain keresztül.

| k) | A 13. rész 5. szakaszának bevezető része helyébe a következő szöveg lép:
  „Ide tartoznak a pénzeszközök bankközi átutalási rendszerei (PBÁR) akár a központi bank, akár egy magánkezelő működteti azokat. A számokat rendszerenkénti alapon jelentik. Csak a jelentős szerződésmennyiséget kezelő rendszerek vannak felsorolva. Többnyire ezek azok a rendszerek, amelyek a kék könyv szöveges része említ. Az olyan rendszerek tartoznak ide, amelyek működtek az előző öt referenciaév valamelyikében.
  A PBÁR TARGET2/TARGET-tagrendszerekre és TARGET-en kívüli fizetési rendszerekre oszlik:






  — | a TARGET2/TARGET-tagrendszer olyan nemzeti valós idejű bruttó elszámolási rendszer (VIBER), amely része a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszerről (TARGET2) szóló, 2007. április 26-i EKB/2007/2 iránymutatás (22) vagy a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolási rendszerről (TARGET) szóló, 2005. december 30-i EKB/2005/16 iránymutatásban (23) meghatározott TARGET2/TARGET-nek, az EKB fizetési mechanizmusa (EPM) vagy egy olyan tagállam VIBER-rendszere, amely még nem vezette be az eurót, de közvetlenül csatlakozott a TARGET-hez, és aláírta a TARGET-megállapodást, |
| --- | --- | --- |

k)

A 13. rész 5. szakaszának bevezető része helyébe a következő szöveg lép:

„Ide tartoznak a pénzeszközök bankközi átutalási rendszerei (PBÁR) akár a központi bank, akár egy magánkezelő működteti azokat. A számokat rendszerenkénti alapon jelentik. Csak a jelentős szerződésmennyiséget kezelő rendszerek vannak felsorolva. Többnyire ezek azok a rendszerek, amelyek a kék könyv szöveges része említ. Az olyan rendszerek tartoznak ide, amelyek működtek az előző öt referenciaév valamelyikében.

A PBÁR TARGET2/TARGET-tagrendszerekre és TARGET-en kívüli fizetési rendszerekre oszlik:

—

a TARGET2/TARGET-tagrendszer olyan nemzeti valós idejű bruttó elszámolási rendszer (VIBER), amely része a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszerről (TARGET2) szóló, 2007. április 26-i EKB/2007/2 iránymutatás (22) vagy a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolási rendszerről (TARGET) szóló, 2005. december 30-i EKB/2005/16 iránymutatásban (23) meghatározott TARGET2/TARGET-nek, az EKB fizetési mechanizmusa (EPM) vagy egy olyan tagállam VIBER-rendszere, amely még nem vezette be az eurót, de közvetlenül csatlakozott a TARGET-hez, és aláírta a TARGET-megállapodást,

| — | a TARGET-en kívüli fizetési rendszer olyan PBÁR, amely nem alkotóeleme a TARGET2/TARGET-nek. |
| --- | --- |

—

a TARGET-en kívüli fizetési rendszer olyan PBÁR, amely nem alkotóeleme a TARGET2/TARGET-nek.

| l) | A 13. rész 7. táblázatának helyébe a következő szöveg lép:
  „7.   táblázat


  A pénzeszközök válogatott bankközi átutalási rendszereiben való részvétel
   (24)








  Tételek |
| --- | --- |
| TARGET tagrendszer | Nem TARGET fizetési rendszer
  (Utalás a fizetési rendszerek listájára] |
| LVPS
  [Minden egyes LVPS 1., 2., 3., 4. tekintetében külön jelentve) | Lakossági rendszer
  (Minden egyes lakossági fizetési rendszer 1, 2, 3, 4, 5, 6 tekintetében külön jelentve) |
| Résztvevők száma






  a) | Közvetlen résztvevők
  ebből: | Hitelintézet |

l)

A 13. rész 7. táblázatának helyébe a következő szöveg lép:

„7.   táblázat

A pénzeszközök válogatott bankközi átutalási rendszereiben való részvétel
   (24)

Tételek

TARGET tagrendszer

Nem TARGET fizetési rendszer

(Utalás a fizetési rendszerek listájára]

LVPS

[Minden egyes LVPS 1., 2., 3., 4. tekintetében külön jelentve)

Lakossági rendszer

(Minden egyes lakossági fizetési rendszer 1, 2, 3, 4, 5, 6 tekintetében külön jelentve)

Résztvevők száma

a)

Közvetlen résztvevők

ebből:

Hitelintézet

| | Központi bank |
| --- | --- |

Központi bank

| | Egyéb közvetlen résztvevők |
| --- | --- |

Egyéb közvetlen résztvevők

ebből:

| — | Közigazgatási egységek |
| --- | --- |

—

Közigazgatási egységek

| — | Posta |
| --- | --- |

—

Posta

| — | Elszámolási és kiegyenlítési szervezetek |
| --- | --- |

—

Elszámolási és kiegyenlítési szervezetek

| — | Egyéb pénzügyi intézmények |
| --- | --- |

—

Egyéb pénzügyi intézmények

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

| b) | Közvetett résztvevők |
| --- | --- |

b)

Közvetett résztvevők

Résztvevők száma

| a) | ) Közvetlen résztvevők
  ebből: | Hitelintézet |
| --- | --- | --- |

a)

) Közvetlen résztvevők

ebből:

Hitelintézet

| | Központi bank |
| --- | --- |

Központi bank

| | Egyéb közvetlen résztvevők ebből: |
| --- | --- |

Egyéb közvetlen résztvevők ebből:

ebből:

| — | Közigazgatási egységek |
| --- | --- |

—

Közigazgatási egységek

| — | Posta |
| --- | --- |

—

Posta

| — | Elszámolási és kiegyenlítési szervezetek |
| --- | --- |

—

Elszámolási és kiegyenlítési szervezetek

| — | Egyéb pénzügyi intézmények |
| --- | --- |

—

Egyéb pénzügyi intézmények

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

| b) | Közvetett résztvevők |
| --- | --- |

b)

Közvetett résztvevők

Résztvevők száma

| a) | Közvetlen résztvevők
  ebből: | Hitelintézet |
| --- | --- | --- |

a)

Közvetlen résztvevők

ebből:

Hitelintézet

| | Központi bank |
| --- | --- |

Központi bank

| | Egyéb közvetlen résztvevők |
| --- | --- |

Egyéb közvetlen résztvevők

ebből:

| — | Közigazgatási egységek |
| --- | --- |

—

Közigazgatási egységek

| — | Posta |
| --- | --- |

—

Posta

| — | Elszámolási és kiegyenlítési szervezetek |
| --- | --- |

—

Elszámolási és kiegyenlítési szervezetek

| — | Egyéb pénzügyi intézmények |
| --- | --- |

—

Egyéb pénzügyi intézmények

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

| b) | Közvetett résztvevők |
| --- | --- |

b)

Közvetett résztvevők

| m) | A 13. rész végéről el kell hagyni a „A fizetési rendszerek listája a 7., 8. és 9. táblázatban” c. táblázatot. |
| --- | --- |

m)

A 13. rész végéről el kell hagyni a „A fizetési rendszerek listája a 7., 8. és 9. táblázatban” c. táblázatot.

| n) | A szöveg a következő 16. résszel egészül ki:
  „16. RÉSZ


  Nem pénzügyi intézményeknek nyújtott hitelek tevékenységi kör szerinti részletezése

  Az NKB-k az I. sablonnak megfelelően jelentik az egyes szakaszokra vonatkozó adatokat, illetve ha nem állnak rendelkezésekre adatok az egyes szakaszok vonatkozásában, a II. sablonnak megfelelően.
  Az NKB-k külön állományadatot jelentenek (ha azok rendelkezésre állnak) a belföldi nem pénzügyi vállalatoknak (»NPV«) és más részt vevő tagállamok nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek tekintetében. Minden adatot millió EUR-ban kell jelenteni.








  I. sablon | II. sablon |
| --- | --- | --- |
| 1 | A. | Mezőgazdaság, erdészet, halászat |

n)

A szöveg a következő 16. résszel egészül ki:

„16. RÉSZ

Nem pénzügyi intézményeknek nyújtott hitelek tevékenységi kör szerinti részletezése

Az NKB-k az I. sablonnak megfelelően jelentik az egyes szakaszokra vonatkozó adatokat, illetve ha nem állnak rendelkezésekre adatok az egyes szakaszok vonatkozásában, a II. sablonnak megfelelően.

Az NKB-k külön állományadatot jelentenek (ha azok rendelkezésre állnak) a belföldi nem pénzügyi vállalatoknak (»NPV«) és más részt vevő tagállamok nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek tekintetében. Minden adatot millió EUR-ban kell jelenteni.

I. sablon

II. sablon

1

A.

Mezőgazdaság, erdészet, halászat

1

| A. | Mezőgazdaság, erdészet, halászat |
| --- | --- |

A.

Mezőgazdaság, erdészet, halászat

2

| B. | Bányászat és kőfejtés |
| --- | --- |

B.

Bányászat és kőfejtés

2

| B. | Bányászat és kőfejtés |
| --- | --- |

B.

Bányászat és kőfejtés

3

| C. | Feldolgozóipar |
| --- | --- |

C.

Feldolgozóipar

3

| C. | Feldolgozóipar |
| --- | --- |

C.

Feldolgozóipar

4

| D. | Villamosenergia-, gáz-, gőzellátás, légkondicionálás |
| --- | --- |

D.

Villamosenergia-, gáz-, gőzellátás, légkondicionálás

4

| D. | Villamosenergia-, gáz-, gőzellátás, légkondicionálás
  - |
| --- | --- |

D.

Villamosenergia-, gáz-, gőzellátás, légkondicionálás

+

| E. | Vízellátás, szennyvíz gyűjtése és kezelése, hulladékgazdálkodás és kármentesítés |
| --- | --- |

E.

Vízellátás, szennyvíz gyűjtése és kezelése, hulladékgazdálkodás és kármentesítés

5

| E. | Vízellátás, szennyvíz gyűjtése és kezelése, hulladékgazdálkodás és kármentesítés |
| --- | --- |

E.

Vízellátás, szennyvíz gyűjtése és kezelése, hulladékgazdálkodás és kármentesítés

6

| F. | Építőipar |
| --- | --- |

F.

Építőipar

5

| F. | Építőipar |
| --- | --- |

F.

Építőipar

7

| G. | Nagykereskedelem és kiskereskedelem Gépjárművek és motorkerékpárok javítása |
| --- | --- |

G.

Nagykereskedelem és kiskereskedelem Gépjárművek és motorkerékpárok javítása

6

| G. | Nagykereskedelem és kiskereskedelem Gépjárművek és motorkerékpárok javítása |
| --- | --- |

G.

Nagykereskedelem és kiskereskedelem Gépjárművek és motorkerékpárok javítása

8

| I. | Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás |
| --- | --- |

I.

Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás

7

| I. | Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás |
| --- | --- |

I.

Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás

9

| H. | Szállítás és raktározás |
| --- | --- |

H.

Szállítás és raktározás

8

| H. | Szállítás és raktározás
  - |
| --- | --- |

H.

Szállítás és raktározás

+

| J. | Információ és kommunikáció |
| --- | --- |

J.

Információ és kommunikáció

10

| J. | Információ és kommunikáció |
| --- | --- |

J.

Információ és kommunikáció

11

| L. | Ingatlanügyletek |
| --- | --- |

L.

Ingatlanügyletek

9

| L. | Ingatlanügyletek
  - |
| --- | --- |

L.

Ingatlanügyletek

+

| M. | Szakmai, tudományos és műszaki tevékenység + |
| --- | --- |

M.

Szakmai, tudományos és műszaki tevékenység +

| N. | Adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység |
| --- | --- |

N.

Adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység

12

| M. | Szakmai, tudományos és műszaki tevékenység |
| --- | --- |

M.

Szakmai, tudományos és műszaki tevékenység

13

| N. | Adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység |
| --- | --- |

N.

Adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység

14

A nem pénzügyi vállalatok vonatkozásában jelentős minden más szektor

10

A nem pénzügyi vállalatok vonatkozásában jelentős minden más szektor

Megjegyzés: A betűk a megfelelő NACE Rev.2 besorolásra utalnak.”

| 2. | A IV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A 2. rész 3.1 pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3.1. | A DSI »ECB_BSI1«-t az alábbiakkal kapcsolatos adatok sorozatkulcsának meghatározására használják:






  — | MPI mérlegstatisztika, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A IV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 2. rész 3.1 pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.1.

A DSI »ECB_BSI1«-t az alábbiakkal kapcsolatos adatok sorozatkulcsának meghatározására használják:

—

MPI mérlegstatisztika,

| — | elektronikus pénz, |
| --- | --- |

—

elektronikus pénz,

| — | hitelintézetek mérlegstatisztikája, |
| --- | --- |

—

hitelintézetek mérlegstatisztikája,

| — | PPA mérlegstatisztika, |
| --- | --- |

—

PPA mérlegstatisztika,

| — | a központi kormányzatnál elhelyezett betétek, a központi kormányzat készpénz- és értékpapírállománya, |
| --- | --- |

—

a központi kormányzatnál elhelyezett betétek, a központi kormányzat készpénz- és értékpapírállománya,

| — | tájékoztató adatok, |
| --- | --- |

—

tájékoztató adatok,

| — | az NKB-k által az IMF részére az EKB közvetítő szolgáltatásai alkalmazásával jelentendő kiegészítő mérlegadatok, |
| --- | --- |

—

az NKB-k által az IMF részére az EKB közvetítő szolgáltatásai alkalmazásával jelentendő kiegészítő mérlegadatok,

| — | értékpapírosított és harmadik felek számára értékesített MPI kölcsönök, |
| --- | --- |

—

értékpapírosított és harmadik felek számára értékesített MPI kölcsönök,

| — | tartalékalap-statisztikák, |
| --- | --- |

—

tartalékalap-statisztikák,

| — | makroarányszám-adatok, |
| --- | --- |

—

makroarányszám-adatok,

| — | nem pénzügyi intézményeknek nyújtott hitelek tevékenységi kör szerinti részletezése.” |
| --- | --- |

—

nem pénzügyi intézményeknek nyújtott hitelek tevékenységi kör szerinti részletezése.”

| b) | A 4. rész 3. szakaszában a „UNIT (Egység)” c. táblázat helyébe az alábbi szöveg lép:
  „UNIT (Egység)







  BSI | Euroövezeti tagállamok esetében: EUR |
| --- | --- | --- |
| SSI | Euroövezeti tagállamok esetében: EUR
  Az abszolút értékekben jelentett adatsorok és az indexek esetében: PURE_NUMB
  A százalékban jelentett adatsorok esetében: PCT |
| OFI | Euroövezeti tagállamok esetében: EUR |
| MIR | Az üzleti tevékenység volumene esetében: EUR
  A kamatlábak esetében: éves százalék (PCPA) |
| SEC | Euroövezeti tagállamok esetében: EUR |
| PSS | Az eredeti egységek (III. melléklet 13. részének 4., 5., 7. és 8. táblázata) és a koncentrációs rátákra (III. melléklet 13. részének 8. és 9. táblázata) vonatkozó adatsorok esetében: PURE_NUMB
  A TARGET2-tranzakciók értékére (III. melléklet 13. részének 8. táblázata) vonatkozó adatsorok esetében: EUR
  A részt vevő tagállamok tranzakcióinak értékére (III. melléklet 13. részének 6. és 9. táblázata) vonatkozó adatsorok esetében: EUR |
| IVF | Euroövezeti tagállamok esetében: EUR” |

b)

A 4. rész 3. szakaszában a „UNIT (Egység)” c. táblázat helyébe az alábbi szöveg lép:

„UNIT (Egység)

BSI

Euroövezeti tagállamok esetében: EUR

SSI

Euroövezeti tagállamok esetében: EUR

Az abszolút értékekben jelentett adatsorok és az indexek esetében: PURE_NUMB

A százalékban jelentett adatsorok esetében: PCT

OFI

Euroövezeti tagállamok esetében: EUR

MIR

Az üzleti tevékenység volumene esetében: EUR

A kamatlábak esetében: éves százalék (PCPA)

SEC

Euroövezeti tagállamok esetében: EUR

PSS

Az eredeti egységek (III. melléklet 13. részének 4., 5., 7. és 8. táblázata) és a koncentrációs rátákra (III. melléklet 13. részének 8. és 9. táblázata) vonatkozó adatsorok esetében: PURE_NUMB

A TARGET2-tranzakciók értékére (III. melléklet 13. részének 8. táblázata) vonatkozó adatsorok esetében: EUR

A részt vevő tagállamok tranzakcióinak értékére (III. melléklet 13. részének 6. és 9. táblázata) vonatkozó adatsorok esetében: EUR

IVF

Euroövezeti tagállamok esetében: EUR”

| 3. | Az V. melléklet az alábbiak szerint módosul:






  a) | A 2. rész 1. szakasza 3. pontjának 2. alpontja:






  „2. | Az átsorolási változásoknak számos oka lehet. Az ügyfelek szektor szerinti besorolása megváltozhat azért, mert egy állami szektorban működő intézményt áthelyeznek a magánszektorba, vagy mert a fúziók/szétválások megváltoztatják a vállalkozások fő tevékenységét.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Az V. melléklet az alábbiak szerint módosul:

a)

A 2. rész 1. szakasza 3. pontjának 2. alpontja:

„2.

Az átsorolási változásoknak számos oka lehet. Az ügyfelek szektor szerinti besorolása megváltozhat azért, mert egy állami szektorban működő intézményt áthelyeznek a magánszektorba, vagy mert a fúziók/szétválások megváltoztatják a vállalkozások fő tevékenységét.”

| b) | A 3. rész 2. szakaszának 1. pontja a következő 4. alponttal egészül ki:






  „4. | A 3. táblázatnak (25) megfelelően az EKB-nak a legjobb rendelkezésre álló adatok alapján kell jelenteni azokat a leírásokat, amelyekre a hitel értékpapírosításakor kerül sor, valamint a kezelt hitelek leírását/törlését. |
| --- | --- | --- |

b)

A 3. rész 2. szakaszának 1. pontja a következő 4. alponttal egészül ki:

„4.

A 3. táblázatnak (25) megfelelően az EKB-nak a legjobb rendelkezésre álló adatok alapján kell jelenteni azokat a leírásokat, amelyekre a hitel értékpapírosításakor kerül sor, valamint a kezelt hitelek leírását/törlését.

| c) | A 3. rész 2. szakasza 2. pontjának 5. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:






  „5. | A rendelet rugalmasságot enged az értékpapírok árváltozásának kiszámításához szükséges adatfajták, valamint az adatgyűjtés és -összeállítás formájának tekintetében. A módszer kiválasztásának joga – a következő lehetőségekre alapozva – az NKB-ké:
  —   az MPI-k kiigazításokat jelentenek: az MPI-k jelentik az egyes sorokra alkalmazandó kiigazításokat, amelyek tükrözik az árváltozások okozta értékelési változásokat. Az e módszert választó NKB-k az EKB-nak történő adatszolgáltatás céljából összesítik az MPI-k által jelentett kiigazításokat,
  —   az MPI-k tranzakciókat jelentenek: az MPI-k összesítik a tranzakciókat a hónap folyamán, és jelentik az NKB-nak az értékpapír-vásárlások és -eladások értékét. A nettó tranzakciók összeállítása és az NKB-hoz történő benyújtása elfogadható. A tranzakciós adatokat kézhez vevő NKB-knak az »átértékelődés miatti kiigazítást« az állomány és a tranzakciók, valamint egyéb kiigazítások közötti különbség maradványaként kell kiszámítaniuk, és az átértékelődés miatti kiigazítást ezen iránymutatással összhangban kell az EKB-nak benyújtaniuk,
  —   értékpapíronkénti adatszolgáltatás: az MPI-k az értékpapír-állományaikra vonatkozó minden információt, tehát a névértéket, számviteli (azaz könyv szerinti) értéket, piaci értéket, eladásokat és vásárlásokat értékpapíronként jelentenek az NKB-knak. Ez a tájékoztatás lehetővé teszi az NKB-k számára, hogy pontos információkat kapjanak az EKB-nak benyújtandó »átértékelődés miatti kiigazításról«. Ez a módszer olyan NKB-k számára lehet megfelelő, amelyek helyi szinten is az adatgyűjtésnek ezt a módját választották.” |
| --- | --- | --- |

c)

A 3. rész 2. szakasza 2. pontjának 5. alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:

„5.

A rendelet rugalmasságot enged az értékpapírok árváltozásának kiszámításához szükséges adatfajták, valamint az adatgyűjtés és -összeállítás formájának tekintetében. A módszer kiválasztásának joga – a következő lehetőségekre alapozva – az NKB-ké:

—   az MPI-k kiigazításokat jelentenek: az MPI-k jelentik az egyes sorokra alkalmazandó kiigazításokat, amelyek tükrözik az árváltozások okozta értékelési változásokat. Az e módszert választó NKB-k az EKB-nak történő adatszolgáltatás céljából összesítik az MPI-k által jelentett kiigazításokat,

—   az MPI-k tranzakciókat jelentenek: az MPI-k összesítik a tranzakciókat a hónap folyamán, és jelentik az NKB-nak az értékpapír-vásárlások és -eladások értékét. A nettó tranzakciók összeállítása és az NKB-hoz történő benyújtása elfogadható. A tranzakciós adatokat kézhez vevő NKB-knak az »átértékelődés miatti kiigazítást« az állomány és a tranzakciók, valamint egyéb kiigazítások közötti különbség maradványaként kell kiszámítaniuk, és az átértékelődés miatti kiigazítást ezen iránymutatással összhangban kell az EKB-nak benyújtaniuk,

—   értékpapíronkénti adatszolgáltatás: az MPI-k az értékpapír-állományaikra vonatkozó minden információt, tehát a névértéket, számviteli (azaz könyv szerinti) értéket, piaci értéket, eladásokat és vásárlásokat értékpapíronként jelentenek az NKB-knak. Ez a tájékoztatás lehetővé teszi az NKB-k számára, hogy pontos információkat kapjanak az EKB-nak benyújtandó »átértékelődés miatti kiigazításról«. Ez a módszer olyan NKB-k számára lehet megfelelő, amelyek helyi szinten is az adatgyűjtésnek ezt a módját választották.”

| d) | A III. függeléket el kell hagyni. |
| --- | --- |

d)

A III. függeléket el kell hagyni.

| 4. | A VI. melléklet az alábbiak szerint módosul:






  a) | Az 1. rész helyébe a következő szöveg lép:
  „1. RÉSZ


  Az MPI-k statisztikai célú jegyzékének változói








  Változó neve | Változó leírása | Jelleg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| object_request | A monetáris politikai intézményre („MPI”) vonatkozóan továbbított frissítés fajtáját határozza meg, és hét előre meghatározott értéket vehet fel:
  “mfi_req_new”: azt jelzi, hogy az információ új MPI-re vonatkozik,
  “mfi_req_mod”: meglévő MPI-t érintő módosításra vonatkozó információt jelöl,
  “mfi_req_del”: meglévő MPI megszűnésére vonatkozó információt jelöl,
  “mfi_req_merger”: fúzióban (26) részt vevő (társuló) intézményekre vonatkozó információt jelöl,
  “mfi_req_realloc”: azt jelöli, hogy egy megszűnt mfi_id ismételt kiosztása szükséges valamely új MPI számára,
  “mfi_req_mod_id_realloc”: azt jelöli, hogy egy létező MPI mfi_id-jének egy megszűnt MPI mfi_id-jére való módosítása szükséges,
  “mfi_req_mod_id”: azt jelöli, hogy a mfi_id módosítása szükséges. | Kötelező |
| mfi_id | Ez az MPI-adatkészlet legfontosabb kulcsa. Az MPI egyedi azonosító kódja, és a következő két részből áll: „host” és „id”. A két rész értékeinek együttesen kell biztosítaniuk, hogy minden MPI „mfi_id”-je egyedi legyen. | Kötelező |
| host | Ez a változó jelöli az MPI-it nyilvántartásba vevő országot, a két karakterből álló ISO országkóddal jelölve. | Kötelező, amikor azonosító kód részét alkotja |
| id | Ez jelöli az MPI azonosító kódját (a „host” két karakterből álló ISO országkódja nem áll előtte). | Kötelező, amikor azonosító kód részét alkotja |
| name | Ez jelöli az MPI nyilvántartásban szereplő teljes nevét, beleértve a vállalati formát (azaz Plc, Ltd, SpA, etc.). | Kötelező |
| address | Ez jelöli az MPI pontos címét, és négy részből áll: „postal_address”, „postal_box”, „postal_code” és „city”. | Kötelező „new” és „mod” kérés esetén |
| postal_address | Az utca neve és a házszám. | Kötelező „new” és „mod” kérés esetén |
| postal_box | A postafiókszám, az országos postafiókrendszer alapján. | Kötelező „new” és „mod” kérés esetén |
| postal_code | Az irányítószám, az országos postarendszer alapján. | Kötelező „new” és „mod” kérés esetén |
| city | A város. | Kötelező „new” és „mod” kérés esetén |
| category | Az MPI típusát jelöli, és négy előre meghatározott értéket vehet föl: „central bank”, „credit institution”, „money market fund” vagy „other institution”. | Kötelező „new” és „mod” kérés esetén |
| report | Azt jelöli, hogy az MPI szolgáltat-e havi mérlegstatisztikát. Két előre meghatározott, egymást kölcsönösen kizáró értéket vehet fel: i. „true”, amikor az MPI-ra teljes körű adatszolgáltatási követelmények vonatkoznak; vagy ii. „false”, amikor az MPI-ra nem teljes körű adatszolgáltatási követelmények vonatkoznak. | Kötelező „new” és „mod” kérés esetén |
| order_r | Az MPI-k névjegyzékében megkívánt sorrendet jelöli, ha az angol ábécé szerinti sorrend nem alkalmazható. Minden egyes MPI-hez egy számot kell hozzárendelni csökkenő sorrendben. | Nem kötelező |
| head_of_branch | Azt jelöli, hogy az MPI egy külföldi fióktelep. Három értéket vehet föl: „non_eu_head”, „eu_non_mfi_head” vagy „eu_mfi_head”. | Kötelező külföldi fióktelepek esetén |
| non_eu_head | Azt jelöli, hogy a tevékenység végzésének központja nem az EU-ban rezidens. Két részből áll: „host” és „name”. | Kötelező külföldi fióktelepek esetén |
| eu_non_mfi_head | Azt jelöli, hogy a tevékenység végzésének központja az EU-ban rezidens, de nem MPI. Két részből áll: „non_mfi_id” (nyilvántartásba vevő ország és azonosító kód) és „name” (a székhely neve). A nem-MPI azonosítója vagy „EPK” (egyéb pénzügyi közvetítő), vagy egy kétkarakteres ISO országkód, amelyet az ESA 95-beli megfelelő szektor szerinti besorolásra utaló kiegészítés követ. | Kötelező külföldi fióktelepek esetén |
| eu_mfi_head | Azt jelöli, hogy a tevékenység végzésének központja az EU-ban rezidens és MPI. E változó értéke „mfi_id”. | Kötelező külföldi fióktelepek esetén |
| sub-merger | Azon intézmények jelentésére alkalmazandó, amelyek fúziója azonos időpontban lép jogilag hatályba. Négy részből áll: „date”, „comment”, „involved_mfi” és „involved_non_mfi”. | Kötelező fúziók esetében |
| involved_mfi | Azt jelöli, hogy egy MPI határokon átnyúló fúzió részvevője. E változó értéke „mfi_ref”. | Kötelező határokon átnyúló fúziók esetében |
| involved_non_mfi | Azt jelöli, hogy nem-MPI is részt vesz a fúzióban. E változó értéke „non_mfi_obj”. | Kötelező fúziók esetében |
| mfi_ref | Határokon átnyúló fúzióban részt vevő MPI adatai. Két részből áll: „mfi_id” és „name”. | Kötelező határokon átnyúló fúziók esetében |
| non_mfi_obj | Határokon átnyúló fúzióban részt vevő, nem MPI adatai. Két részből áll: „non_mfi_id” és „name”. | Kötelező fúziók esetében |
| non_mfi_id | Határokon átnyúló fúzióban részt vevő, nem MPI adatai. Két részből áll: „host” és „id”. | Kötelező fúziók esetében |

4.

A VI. melléklet az alábbiak szerint módosul:

a)

Az 1. rész helyébe a következő szöveg lép:

„1. RÉSZ

Az MPI-k statisztikai célú jegyzékének változói

Változó neve

Változó leírása

Jelleg

object_request

A monetáris politikai intézményre („MPI”) vonatkozóan továbbított frissítés fajtáját határozza meg, és hét előre meghatározott értéket vehet fel:

“mfi_req_new”: azt jelzi, hogy az információ új MPI-re vonatkozik,

“mfi_req_mod”: meglévő MPI-t érintő módosításra vonatkozó információt jelöl,

“mfi_req_del”: meglévő MPI megszűnésére vonatkozó információt jelöl,

“mfi_req_merger”: fúzióban (26) részt vevő (társuló) intézményekre vonatkozó információt jelöl,

“mfi_req_realloc”: azt jelöli, hogy egy megszűnt mfi_id ismételt kiosztása szükséges valamely új MPI számára,

“mfi_req_mod_id_realloc”: azt jelöli, hogy egy létező MPI mfi_id-jének egy megszűnt MPI mfi_id-jére való módosítása szükséges,

“mfi_req_mod_id”: azt jelöli, hogy a mfi_id módosítása szükséges.

Kötelező

mfi_id

Ez az MPI-adatkészlet legfontosabb kulcsa. Az MPI egyedi azonosító kódja, és a következő két részből áll: „host” és „id”. A két rész értékeinek együttesen kell biztosítaniuk, hogy minden MPI „mfi_id”-je egyedi legyen.

Kötelező

host

Ez a változó jelöli az MPI-it nyilvántartásba vevő országot, a két karakterből álló ISO országkóddal jelölve.

Kötelező, amikor azonosító kód részét alkotja

id

Ez jelöli az MPI azonosító kódját (a „host” két karakterből álló ISO országkódja nem áll előtte).

Kötelező, amikor azonosító kód részét alkotja

name

Ez jelöli az MPI nyilvántartásban szereplő teljes nevét, beleértve a vállalati formát (azaz Plc, Ltd, SpA, etc.).

Kötelező

address

Ez jelöli az MPI pontos címét, és négy részből áll: „postal_address”, „postal_box”, „postal_code” és „city”.

Kötelező „new” és „mod” kérés esetén

postal_address

Az utca neve és a házszám.

Kötelező „new” és „mod” kérés esetén

postal_box

A postafiókszám, az országos postafiókrendszer alapján.

Kötelező „new” és „mod” kérés esetén

postal_code

Az irányítószám, az országos postarendszer alapján.

Kötelező „new” és „mod” kérés esetén

city

A város.

Kötelező „new” és „mod” kérés esetén

category

Az MPI típusát jelöli, és négy előre meghatározott értéket vehet föl: „central bank”, „credit institution”, „money market fund” vagy „other institution”.

Kötelező „new” és „mod” kérés esetén

report

Azt jelöli, hogy az MPI szolgáltat-e havi mérlegstatisztikát. Két előre meghatározott, egymást kölcsönösen kizáró értéket vehet fel: i. „true”, amikor az MPI-ra teljes körű adatszolgáltatási követelmények vonatkoznak; vagy ii. „false”, amikor az MPI-ra nem teljes körű adatszolgáltatási követelmények vonatkoznak.

Kötelező „new” és „mod” kérés esetén

order_r

Az MPI-k névjegyzékében megkívánt sorrendet jelöli, ha az angol ábécé szerinti sorrend nem alkalmazható. Minden egyes MPI-hez egy számot kell hozzárendelni csökkenő sorrendben.

Nem kötelező

head_of_branch

Azt jelöli, hogy az MPI egy külföldi fióktelep. Három értéket vehet föl: „non_eu_head”, „eu_non_mfi_head” vagy „eu_mfi_head”.

Kötelező külföldi fióktelepek esetén

non_eu_head

Azt jelöli, hogy a tevékenység végzésének központja nem az EU-ban rezidens. Két részből áll: „host” és „name”.

Kötelező külföldi fióktelepek esetén

eu_non_mfi_head

Azt jelöli, hogy a tevékenység végzésének központja az EU-ban rezidens, de nem MPI. Két részből áll: „non_mfi_id” (nyilvántartásba vevő ország és azonosító kód) és „name” (a székhely neve). A nem-MPI azonosítója vagy „EPK” (egyéb pénzügyi közvetítő), vagy egy kétkarakteres ISO országkód, amelyet az ESA 95-beli megfelelő szektor szerinti besorolásra utaló kiegészítés követ.

Kötelező külföldi fióktelepek esetén

eu_mfi_head

Azt jelöli, hogy a tevékenység végzésének központja az EU-ban rezidens és MPI. E változó értéke „mfi_id”.

Kötelező külföldi fióktelepek esetén

sub-merger

Azon intézmények jelentésére alkalmazandó, amelyek fúziója azonos időpontban lép jogilag hatályba. Négy részből áll: „date”, „comment”, „involved_mfi” és „involved_non_mfi”.

Kötelező fúziók esetében

involved_mfi

Azt jelöli, hogy egy MPI határokon átnyúló fúzió részvevője. E változó értéke „mfi_ref”.

Kötelező határokon átnyúló fúziók esetében

involved_non_mfi

Azt jelöli, hogy nem-MPI is részt vesz a fúzióban. E változó értéke „non_mfi_obj”.

Kötelező fúziók esetében

mfi_ref

Határokon átnyúló fúzióban részt vevő MPI adatai. Két részből áll: „mfi_id” és „name”.

Kötelező határokon átnyúló fúziók esetében

non_mfi_obj

Határokon átnyúló fúzióban részt vevő, nem MPI adatai. Két részből áll: „non_mfi_id” és „name”.

Kötelező fúziók esetében

non_mfi_id

Határokon átnyúló fúzióban részt vevő, nem MPI adatai. Két részből áll: „host” és „id”.

Kötelező fúziók esetében

| b) | A 2. részt el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

A 2. részt el kell hagyni.

| 5. | A VII. melléklet az alábbiak szerint módosul:






  a) | Az 1. rész helyébe a következő szöveg lép:
  „1. RÉSZ


  A befektetési alapok statisztikai célú jegyzékének jelentésére szolgáló változók








  Változó neve | Változó leírása | Jelleg |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| object_request | A továbbított befektetési alap (BA) frissítés fajtáját határozza meg, és nyolc előre meghatározott értéket vehet föl:
  “if_req_new”: egy új BA-ról szóló információ
  “if_req_mod”: Egy BA változásairól szóló információ
  “if_req_del”: egy törlendő BA-ról szóló információ
  “if_req_merger”: egy fúzióban részt vevő intézményekről szóló információ (27)

  “if_req_realloc”: egy megszűnt mfi_id ismételt kiosztása egy új BA számára
  “if_req_mod_id_realloc”: egy BA if_id-jének egy megszűnt BA if_id-jére való módosítása szükséges
  “if_req_mod_id”: az “if_id” változása
  “if_req_nav”: információ a befektetői alaponkénti nettó eszközértékről | Kötelező |
| If_confidentiality_flag | Ez a változó jelzi az egész bejegyzés bizalmas jellegét. Három előre meghatározott érték közül lehet választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag Központi Bankok Európai Rendszerében (KBER) történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra)
  Ha bármely adott változó esetében részleges titkosítás szükséges, az „F” értéket kell használni | Kötelező |
| if_id | A BA adatbázis legfontosabb kulcsa, amely az egyedi BA azonosító kódot (a továbbiakban: „azonosító kód”) határozza meg, és a következő két részből áll: „host” és „id”. A két rész értékei együttesen biztosítják, hogy minden BA »if_id«-je egyedi legyen | Kötelező |
| host | A BA-t nyilvántartásba vevő országot jelölő, a két karakterből álló ISO országkód – a fenti „if_id” változó két részének egyike – lásd fent | Kötelező, amikor azonosító kód részét alkotja |
| id | A BA azonosító kódja – az „if_id” változó két részének egyike – lásd fent | Kötelező, amikor azonosító kód részét alkotja |
| name | A BA nyilvántartásban szereplő teljes neve, beleértve a vállalati formát (azaz Plc, Ltd, SpA, etc.) | Kötelező |
| address | A BA vagy adott esetben portfóliókezelő címe, amely a következő négy részből áll: „postal_address”, „postal_box”, „postal_code” és „city” | Kötelező „new” és „mod” kérés esetén |
| postal_address | Az utca neve és a házszám | Kötelező „new” és „mod” kérés esetén |
| postal_box | A postafiókszám, az országos postafiókrendszer alapján. | Kötelező „new” és „mod” kérés esetén |
| postal_code | Az irányítószám, az országos postarendszer alapján | Kötelező „new” és „mod” kérés esetén |
| city | A város | Kötelező „new” és „mod” kérés esetén |
| management company name | A BA portóliókezelőjének teljes, nyilvántartás szerinti neve. Amennyiben ez az információ hiányzik, a „not available” értéket (ha a BA-nak van portfóliókezelője) vagy a „not applicable” értéket (ha a BA-nak nincs portfóliókezelője) kell jelenteni | Kötelező |
| management company name_confidentiality_flag | Ez a változó jelzi a management company name-re vonatkozó információ bizalmas jellegét
  Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra) | Kötelező |
| investment policy | Az az eszköztípus, amelyben a befektetési portfólió elsődlegesen tartják. Hét, előre meghatározott érték lehetséges: „bonds”, „equities”, „hedge”, „mixed”, „real estate”, „other” vagy „not available” | |
| investment policy_confidentiality_flag | Ez a változó jelzi az investment policy-ra vonatkozó információ bizalmas jellegét
  Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra) | Kötelező |
| variability of the capital | Ez a változó adja meg a BA jogi formáját, és három, előre meghatározott értéket vehet fel: „open-end” vagy „closed-end” vagy „not available” | Kötelező |
| variability of the capital_confidentiality_flag | Ez a változó jelzi a variability of the capital-ra vonatkozó információ bizalmas jellegét
  Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra) | Kötelező |
| structure_1 | Ez a változó jelöli a BA szerkezetét és három, előre meghatározott érték egyikét veheti fel: „UCITS” vagy „non-UCITS” vagy „not available” | Kötelező |
| structure_1_confidentiality_flag | Ez a változó jelzi a structure_1 változóra vonatkozó információk bizalmas jellegét
  Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra) | Kötelező |
| structure_2 | Részletesebb információ a befektetési alap szerkezetéről 11, előre meghatározott érték egyikével. Lásd az alábbi 2. részt | Kötelező |
| structure_2_confidentiality_flag | Ez a változó jelzi a structure_2 változóra vonatkozó információk bizalmas jellegét
  Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra) | Kötelező |
| sub-fund | Ez a változó jelöli, hogy a befektetési alap elkülönített alap-e vagy sem, és négy, előre meghatározott érték egyikét veheti fel: „yes” vagy „no” vagy „not available” vagy „not applicable” | Kötelező |
| sub-fund_confidentiality_flag | Ez a változó jelzi a sub-fund változóra vonatkozó információk bizalmas jellegét
  Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra) | Kötelező |
| ISIN codes | Ez a változó jelöli az egyes befektetési jegy osztályok ISIN-kódját (29) befektetési alaponként. Ez a változó számos részből áll, beleértve a következőkre való hivatkozást: „ISIN_1”, „ISIN_2”, „ISIN_3”, „ISIN_4” és „ISIN_n”. Befektetési alaponként valamennyi megfelelő ISIN-kódot jelenteni kell. Olyan BA jelentésekor, amelyre ISIN-kódok nem állnak rendelkezésre, a 12 karakteres „XXXXXXXXXXXX” kifejezést kell jelenteni az „ISIN_1” helyett | Kötelező |
| If_req_nav | Ez a változó jelöli, hogy a befektetési alap nettó eszközértékéről küldenek információt. Két részből áll: „if_nav_value” és „if_nav_date”. Amennyiben ez az információ hiányzik, a „not available” értéket kell jelenteni | Évente kötelező |
| nav_confidentiality_flag | Ez a változó jelzi a nettó eszközértékre vonatkozó információ bizalmas jellegét
  Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra) | Kötelező |
| sub-merger | Ez a változó azon intézmények jelentésére alkalmazandó, amelyek fúziója azonos időpontban lép jogilag hatályba. A változó a következő négy részből áll: „date”, „comment”, „involved_if” és „involved_non_if” | Kötelező fúziók esetében |
| involved_if | Azt jelöli, hogy egy BA határokon átnyúló fúzió részvevője. E változó értéke „if_ref” | Kötelező határokon átnyúló fúziók esetében |
| involved_non_if | Ez a változó jelöli, hogy egy nem BA jogalany részt vesz egy BA-val való fúzióban. E változó értéke „non_if_obj”. | Kötelező fúziók esetében |
| if_ref | Ez a változó jelöli a határokon átnyúló fúzióban részt vevő BA adatait. A változó a következő két részből áll: „if_id” és „name” | Kötelező határokon átnyúló fúziók esetében |
| non_if_obj | Ez a változó jelöli egy BA-val való fúzióban részt vevő, nem BA jogalany adatait. Két részből áll: „non_if_id” és „name” | Kötelező fúziók esetében |
| non_if_id | Ez a változó jelöli egy BA-val való fúzióban részt vevő, nem BA jogalany adatait. A változó a következő két részből áll: „host” és „id” | Kötelező fúziók esetében |
| free_text | A befektetési alapra vonatkozó magyarázat | |

5.

A VII. melléklet az alábbiak szerint módosul:

a)

Az 1. rész helyébe a következő szöveg lép:

„1. RÉSZ

A befektetési alapok statisztikai célú jegyzékének jelentésére szolgáló változók

Változó neve

Változó leírása

Jelleg

object_request

A továbbított befektetési alap (BA) frissítés fajtáját határozza meg, és nyolc előre meghatározott értéket vehet föl:

“if_req_new”: egy új BA-ról szóló információ

“if_req_mod”: Egy BA változásairól szóló információ

“if_req_del”: egy törlendő BA-ról szóló információ

“if_req_merger”: egy fúzióban részt vevő intézményekről szóló információ (27)

“if_req_realloc”: egy megszűnt mfi_id ismételt kiosztása egy új BA számára

“if_req_mod_id_realloc”: egy BA if_id-jének egy megszűnt BA if_id-jére való módosítása szükséges

“if_req_mod_id”: az “if_id” változása

“if_req_nav”: információ a befektetői alaponkénti nettó eszközértékről

Kötelező

If_confidentiality_flag

Ez a változó jelzi az egész bejegyzés bizalmas jellegét. Három előre meghatározott érték közül lehet választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag Központi Bankok Európai Rendszerében (KBER) történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra)

Ha bármely adott változó esetében részleges titkosítás szükséges, az „F” értéket kell használni

Kötelező

if_id

A BA adatbázis legfontosabb kulcsa, amely az egyedi BA azonosító kódot (a továbbiakban: „azonosító kód”) határozza meg, és a következő két részből áll: „host” és „id”. A két rész értékei együttesen biztosítják, hogy minden BA »if_id«-je egyedi legyen

Kötelező

host

A BA-t nyilvántartásba vevő országot jelölő, a két karakterből álló ISO országkód – a fenti „if_id” változó két részének egyike – lásd fent

Kötelező, amikor azonosító kód részét alkotja

id

A BA azonosító kódja – az „if_id” változó két részének egyike – lásd fent

Kötelező, amikor azonosító kód részét alkotja

name

A BA nyilvántartásban szereplő teljes neve, beleértve a vállalati formát (azaz Plc, Ltd, SpA, etc.)

Kötelező

address

A BA vagy adott esetben portfóliókezelő címe, amely a következő négy részből áll: „postal_address”, „postal_box”, „postal_code” és „city”

Kötelező „new” és „mod” kérés esetén

postal_address

Az utca neve és a házszám

Kötelező „new” és „mod” kérés esetén

postal_box

A postafiókszám, az országos postafiókrendszer alapján.

Kötelező „new” és „mod” kérés esetén

postal_code

Az irányítószám, az országos postarendszer alapján

Kötelező „new” és „mod” kérés esetén

city

A város

Kötelező „new” és „mod” kérés esetén

management company name

A BA portóliókezelőjének teljes, nyilvántartás szerinti neve. Amennyiben ez az információ hiányzik, a „not available” értéket (ha a BA-nak van portfóliókezelője) vagy a „not applicable” értéket (ha a BA-nak nincs portfóliókezelője) kell jelenteni

Kötelező

management company name_confidentiality_flag

Ez a változó jelzi a management company name-re vonatkozó információ bizalmas jellegét

Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra)

Kötelező

investment policy

Az az eszköztípus, amelyben a befektetési portfólió elsődlegesen tartják. Hét, előre meghatározott érték lehetséges: „bonds”, „equities”, „hedge”, „mixed”, „real estate”, „other” vagy „not available”

investment policy_confidentiality_flag

Ez a változó jelzi az investment policy-ra vonatkozó információ bizalmas jellegét

Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra)

Kötelező

variability of the capital

Ez a változó adja meg a BA jogi formáját, és három, előre meghatározott értéket vehet fel: „open-end” vagy „closed-end” vagy „not available”

Kötelező

variability of the capital_confidentiality_flag

Ez a változó jelzi a variability of the capital-ra vonatkozó információ bizalmas jellegét

Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra)

Kötelező

structure_1

Ez a változó jelöli a BA szerkezetét és három, előre meghatározott érték egyikét veheti fel: „UCITS” vagy „non-UCITS” vagy „not available”

Kötelező

structure_1_confidentiality_flag

Ez a változó jelzi a structure_1 változóra vonatkozó információk bizalmas jellegét

Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra)

Kötelező

structure_2

Részletesebb információ a befektetési alap szerkezetéről 11, előre meghatározott érték egyikével. Lásd az alábbi 2. részt

Kötelező

structure_2_confidentiality_flag

Ez a változó jelzi a structure_2 változóra vonatkozó információk bizalmas jellegét

Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra)

Kötelező

sub-fund

Ez a változó jelöli, hogy a befektetési alap elkülönített alap-e vagy sem, és négy, előre meghatározott érték egyikét veheti fel: „yes” vagy „no” vagy „not available” vagy „not applicable”

Kötelező

sub-fund_confidentiality_flag

Ez a változó jelzi a sub-fund változóra vonatkozó információk bizalmas jellegét

Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra)

Kötelező

ISIN codes

Ez a változó jelöli az egyes befektetési jegy osztályok ISIN-kódját (29) befektetési alaponként. Ez a változó számos részből áll, beleértve a következőkre való hivatkozást: „ISIN_1”, „ISIN_2”, „ISIN_3”, „ISIN_4” és „ISIN_n”. Befektetési alaponként valamennyi megfelelő ISIN-kódot jelenteni kell. Olyan BA jelentésekor, amelyre ISIN-kódok nem állnak rendelkezésre, a 12 karakteres „XXXXXXXXXXXX” kifejezést kell jelenteni az „ISIN_1” helyett

Kötelező

If_req_nav

Ez a változó jelöli, hogy a befektetési alap nettó eszközértékéről küldenek információt. Két részből áll: „if_nav_value” és „if_nav_date”. Amennyiben ez az információ hiányzik, a „not available” értéket kell jelenteni

Évente kötelező

nav_confidentiality_flag

Ez a változó jelzi a nettó eszközértékre vonatkozó információ bizalmas jellegét

Három előre meghatározott érték közül kell választani: „F” (szabadon hozzáférhető, nem titkos), „N” (titkos; kizárólag KBER-ben történő felhasználásra adható ki, külső felhasználásra nem) vagy „C” (titkos; nem adható ki a KBER-nek, illetve nem hozható nyilvánosságra)

Kötelező

sub-merger

Ez a változó azon intézmények jelentésére alkalmazandó, amelyek fúziója azonos időpontban lép jogilag hatályba. A változó a következő négy részből áll: „date”, „comment”, „involved_if” és „involved_non_if”

Kötelező fúziók esetében

involved_if

Azt jelöli, hogy egy BA határokon átnyúló fúzió részvevője. E változó értéke „if_ref”

Kötelező határokon átnyúló fúziók esetében

involved_non_if

Ez a változó jelöli, hogy egy nem BA jogalany részt vesz egy BA-val való fúzióban. E változó értéke „non_if_obj”.

Kötelező fúziók esetében

if_ref

Ez a változó jelöli a határokon átnyúló fúzióban részt vevő BA adatait. A változó a következő két részből áll: „if_id” és „name”

Kötelező határokon átnyúló fúziók esetében

non_if_obj

Ez a változó jelöli egy BA-val való fúzióban részt vevő, nem BA jogalany adatait. Két részből áll: „non_if_id” és „name”

Kötelező fúziók esetében

non_if_id

Ez a változó jelöli egy BA-val való fúzióban részt vevő, nem BA jogalany adatait. A változó a következő két részből áll: „host” és „id”

Kötelező fúziók esetében

free_text

A befektetési alapra vonatkozó magyarázat

| b) | A 3. részt el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

A 3. részt el kell hagyni.

| 6. | A VIII. melléklet az alábbiak szerint módosul:






  a) | Az 1. részben az „ISIN Code” változó leírása helyébe a következő szöveg lép:
  „Ez a változó meghatározza értékpapírosításonként az összes olyan értékpapír ISIN-kódját (30), amelyet a PKV bocsátott ki. Ez a változó számos részből áll, beleértve a következőkre való hivatkozást: “ISIN_1”, “ISIN_2”, “ISIN_3”, “ISIN_4” és “ISIN_n”. Minimumkövetelményként legalább egy ISIN-kódot (ISIN_1) jelenteni kell. Olyan PKV jelentésekor, amelyre ISIN-kódok nem állnak rendelkezésre, a 12 karakteres “XXXXXXXXXXXX” kifejezést kell jelenteni az “ISIN_1” helyett. |
| --- | --- | --- |

6.

A VIII. melléklet az alábbiak szerint módosul:

a)

Az 1. részben az „ISIN Code” változó leírása helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a változó meghatározza értékpapírosításonként az összes olyan értékpapír ISIN-kódját (30), amelyet a PKV bocsátott ki. Ez a változó számos részből áll, beleértve a következőkre való hivatkozást: “ISIN_1”, “ISIN_2”, “ISIN_3”, “ISIN_4” és “ISIN_n”. Minimumkövetelményként legalább egy ISIN-kódot (ISIN_1) jelenteni kell. Olyan PKV jelentésekor, amelyre ISIN-kódok nem állnak rendelkezésre, a 12 karakteres “XXXXXXXXXXXX” kifejezést kell jelenteni az “ISIN_1” helyett.

| b) | A 2. részt el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

A 2. részt el kell hagyni.

---

(1)  Az EKB számára valamennyi rovat tekintetében jelenteni kell az átsorolási kiigazításokat; az átértékelési kiigazításokat csak a # jellel ellátott rovatok tekintetében kell jelenteni.

(2)  E táblázat vonatkozásában csak az átsorolási kiigazításokat kell az EKB-nak jelenteni.

(3)  Átsorolási kiigazítások csak az 568–613 rovatra vonatkoznak; a leírási kiigazítások valamennyi rovatra.’

(4)  Központi szerződő felek.

(5)  Egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozások

(6)  Egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozások.

(7)  HL L 250., 2003.10.2., 10. o.”

(8)  Az MPI-k mérlegében sem az eszköz-, sem a forrásoldalon nem kell különbséget tenni a betétek és hitelek között. Ehelyett az MPI-knél elhelyezett/MPI-knek kölcsönzött minden, nem forgatható tőkét (= forrás) »betétnek«, az MPI-k által elhelyezett/kikölcsönzött minden pénzeszközt (= eszköz) pedig »hitelnek« kell tekinteni. Az ESA 95 ezzel szemben a tranzakció kezdeményezője alapján állapítja meg a különbséget. Ha a hitel felvevője kezdeményez, akkor a pénzügyi tranzakció hitel. Ha a hitelnyújtó kezdeményez, akkor pedig a tranzakciót betétként kell besorolni.”

(9)  Az »egyéb devizában” minden más devizanemre utal, ideértve a nem részt vevő tagállamok nemzeti fizetőeszközeit.”

(10)  ESA 95 F.33 kategória.

(11)  ESA 95 F0 511 kategória.

(12)  Az NKB-k az A csoportot jelentik, a Nemzetközi Fizetések Bankja pedig a B csoportot.”

(13)  A táblázatban szereplő kategóriákra évesített kamatlábat (annualised agreed rate – AAR) vagy szűken értelmezett effektív kamatlábat (narrowly defined effective rate –NDER) kell jelenteni. Az AAR/NDER jelentése mellett meg kell adni a kapcsolódó új szerződések összegét, ha ezt a táblázatban az „összeg” szó jelöli.

Azonban az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek, a (kényelmi vagy nyújtott) hitelkártyatartozások esetében az új szerződések fogalma megegyezik az állománnyal.

A 24–29-es mutatókat a 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet II. melléklete 2. függelékének 37–54. tétele alapján számítják. A kamatláb számítása a 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet II. mellékletének 2. függeléke megfelelő tételeinek súlyozott átlagaként történik, miközben az új szerződések összegének meg kell egyeznie a 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet II. mellékletének 2. függeléke megfelelő tételeinek összegével.

(14)  A táblázatban szereplő kategóriákra évesített kamatlábat (annualised agreed rate – AAR) vagy szűken értelmezett effektív kamatlábat (narrowly defined effective rate –NDER) kell jelenteni. Az AAR/NDER jelentése mellett meg kell adni a kapcsolódó új szerződések nagyságrendjét, ha ezt a táblázatban az „összeg” szó jelöli.

Azonban az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek, a (kamatmentes periódusban lévő vagy kamatmentes perióduson túli) hitelkártyatartozások esetében az új szerződések fogalma megegyezik az állománnyal.

A 86. és 87. mutató számítása a 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet II. melléklete 2. függelékének 12., 23., 32. és 36. tétele, valamint a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletnek megfelelően a kamatmentes periódusban lévő vagy kamatmentes perióduson túli hitelkártyatartozások, illetve újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek tekintetében jelentett állományok alapján történik. A kamatlábak számítása a 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet II. mellékletének 2. függeléke megfelelő tételeinek súlyozott átlagaként történik, azzal, hogy a kényelmi hitelkártyatartozások esetében zérus kamatlábat kell figyelembe venni. A 86. és 87. mutató célja, hogy biztosítsa a folytonosságot a 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendeletben korábban, azaz a 290/2009/EK (EKB/2009/7) rendelet általi módosítás előtt meghatározott 12. és 23. (folyószámlahitelek) mutatóval.”

(15)  Az időszak vége”

(16)  2010 júniusától hó végi referencia-időszak (2011-es adatszolgáltatás).

(17)  A központi bank által a hitelintézeteknek nyújtott és egy banki napnál rövidebb időtartam alatt visszafizetett hitel összértéke. Ez az összes hitelintézetre vonatkoztatott, szimultán és aktuális, napközbeni hiteltúllépési pozíciók napi maximumértékének vagy a napközbeni hitellehetőségek lehívásainak az átlaga. Az átlagban figyelembe kell venni a tartalékolási időszak minden napját, a hétvégét és a munkaszüneti napokat is beleértve.

(18)  Ha egy nem MPI-nek több számlája van, minden egyes számláról külön szolgáltat adatot.

(19)  2010-től év végi referencia-időszak (2011-es adatszolgáltatás).

(20)  Minden egyes intézmény csak egyszer szerepel, függetlenül attól, hány irodája van az országban. Az intézmények alkategóriái kölcsönösen kizárják egymást. Az intézmények teljes számát az összes alkategória összege adja meg. Az intézmények az EKB-nak nyújtott első, MPI-statisztikai célú adatszolgáltatással kerülnek felvételre.

(21)  2010. második negyedévtől negyedév végi referencia-időszak (2011-es adatszolgáltatás).

(22)  HL L 237., 2007.9.8., 1. o.

(23)  HL L 18., 2006.1.23., 1. o.”

(24)  Az időszak vége, eredeti egységek.”

(25)  Az MPI által kezelt hitelek leírására/törlésére amiatt kerülhet sor, mert a hiteleket az MPI egyedi számláin vagy csoportszinten még mindig kimutatják a mérlegben, és az NKB-nak jelentett törlesztési adatok forrásai e szervezetek. E műveletekre akkor is sor kerülhet, ha a kezelőnek a befektetői megállapodás betartása érdekében a bizonytalan hitelek esetében alacsonyabb hiteltőkeösszeget kell a mérlegben feltüntetnie.”

(26)  Kifejezett eltérő utalás hiányában a »fúzió« kifejezés belföldi vállalati fúzióra vonatkozik.”

(27)  Kifejezett eltérő utalás hiányában a »fúzió« kifejezés belföldi vállalati fúzióra vonatkozik.

(28)  A Tanács 1985. december 20-i 85/611/EGK irányelve az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról (HL L 375., 1985.12.31., 3. o.)

(29)  Értékpapírok Nemzetközi Azonosító Száma (International Securities Identification Number): valamely értékpapírt kizárólagosan azonosító, 12 alfanumerikus karakterből álló kód.”

(30)  Értékpapírok Nemzetközi Azonosító Száma (International Securities Identification Number): valamely értékpapírt kizárólagosan azonosító, 12 alfanumerikus karakterből álló kód.”

---

IV Az EK-Szerződés, az EU-Szerződés és az Euratom-Szerződés alapján, 2009. december 1-je előtt elfogadott jogi aktusok

| 21.1.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 16/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 16/48

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. október 28.)

C 29/06 számú állami támogatás az Olaszország által a halászati ágazatban működő szövetkezetek és konzorciumaik szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról

(az értesítés a C(2009) 8040. számú dokumentummal történt)

(Csak az olasz nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2010/35/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

miután felhívta az érintetteket, hogy a fenti cikk értelmében tegyék meg észrevételeiket,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2002. október 17-i levelében Olaszország értesítette a Bizottságot a 2001. május 18-i, 226. számú törvényerejű rendeletről (a továbbiakban: a 2001. május 18-i rendelet) közölve, hogy végrehajtották a rendelet 7. és 8. cikkében előírt intézkedéseket. |
| --- | --- |

(1)

2002. október 17-i levelében Olaszország értesítette a Bizottságot a 2001. május 18-i, 226. számú törvényerejű rendeletről (a továbbiakban: a 2001. május 18-i rendelet) közölve, hogy végrehajtották a rendelet 7. és 8. cikkében előírt intézkedéseket.

| (2) | A fenti rendelet 8. cikke a halászati ágazatban működő szövetkezetek és konzorciumaik szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról rendelkezik. A 8. cikk értelmében a központi halászati hitelalap illetékességi körét kiterjesztették az 1982. február 17-i, 41. számú törvény (a továbbiakban: az 1982. évi 41. számú törvény) 11. cikkének 8b. bekezdése szerinti, a halászati és halgazdálkodási ágazatban működő szövetkezetek és konzorciumaik javára, valamint az ágazati termékek feldolgozásának és forgalmazásának támogatására létrehozott gazdálkodási szerkezetátalakítási tervek finanszírozására. |
| --- | --- |

(2)

A fenti rendelet 8. cikke a halászati ágazatban működő szövetkezetek és konzorciumaik szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásról rendelkezik. A 8. cikk értelmében a központi halászati hitelalap illetékességi körét kiterjesztették az 1982. február 17-i, 41. számú törvény (a továbbiakban: az 1982. évi 41. számú törvény) 11. cikkének 8b. bekezdése szerinti, a halászati és halgazdálkodási ágazatban működő szövetkezetek és konzorciumaik javára, valamint az ágazati termékek feldolgozásának és forgalmazásának támogatására létrehozott gazdálkodási szerkezetátalakítási tervek finanszírozására.

| (3) | Tekintettel arra, hogy Olaszország bejelentette a fenti intézkedés végrehajtását, az intézkedést jogellenes állami támogatásként rögzítették az EK-Szerződés 93. cikkének [jelenleg 88. cikk] alkalmazására vonatkozó részletes szabályok alkalmazásáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (1) 1. cikkének f) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel arra, hogy Olaszország bejelentette a fenti intézkedés végrehajtását, az intézkedést jogellenes állami támogatásként rögzítették az EK-Szerződés 93. cikkének [jelenleg 88. cikk] alkalmazására vonatkozó részletes szabályok alkalmazásáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (1) 1. cikkének f) pontja értelmében.

| (4) | Olaszországtól több alkalommal kértek további információkat. 2005. január 20-i C(2005) 161 levelében a Bizottság adatközlésre vonatkozó felszólítást küldött Olaszországnak a 659/1999/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében. Olaszország 2005. március 3-i levelében válaszolt a felszólításra. 2005. július 12-én újabb levél érkezett a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(4)

Olaszországtól több alkalommal kértek további információkat. 2005. január 20-i C(2005) 161 levelében a Bizottság adatközlésre vonatkozó felszólítást küldött Olaszországnak a 659/1999/EK rendelet 10. cikkének (3) bekezdése értelmében. Olaszország 2005. március 3-i levelében válaszolt a felszólításra. 2005. július 12-én újabb levél érkezett a Bizottsághoz.

| (5) | Mivel kétségek merültek fel az állami támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 93. cikke [jelenleg 88. cikk] szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. A Bizottság a 2006. június 22-i C (2006) 2312 levelében (2) tájékoztatta Olaszországot a határozatról. |
| --- | --- |

(5)

Mivel kétségek merültek fel az állami támogatás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban, a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja az EK-Szerződés 93. cikke [jelenleg 88. cikk] szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. A Bizottság a 2006. június 22-i C (2006) 2312 levelében (2) tájékoztatta Olaszországot a határozatról.

| (6) | Olaszország 2006. szeptember 14-i és október 31-i leveleiben tette meg észrevételeit. |
| --- | --- |

(6)

Olaszország 2006. szeptember 14-i és október 31-i leveleiben tette meg észrevételeit.

2.   TÉNYÁLLÁS

| (7) | Ahogy az a fentiekben is szerepel, a 2001. május 18-i rendelet tárgya az 1982. évi 41. számú törvény 11. cikkének 8b. bekezdésének megfelelően a központi halászati hitelalap illetékességi körének a halászati és halgazdálkodási ágazatban működő szövetkezetek és konzorciumaik szerkezetátalakítására való kiterjesztése. |
| --- | --- |

(7)

Ahogy az a fentiekben is szerepel, a 2001. május 18-i rendelet tárgya az 1982. évi 41. számú törvény 11. cikkének 8b. bekezdésének megfelelően a központi halászati hitelalap illetékességi körének a halászati és halgazdálkodási ágazatban működő szövetkezetek és konzorciumaik szerkezetátalakítására való kiterjesztése.

| (8) | A 2001. május 18-i rendelet olyan rendelkezés, amely hatálybalépésétől kezdődően előírja az 1982. évi 41. számú törvény 11. cikke 8b. bekezdésének végrehajtási módjairól szóló, a mezőgazdasági miniszter (ministro delle politiche agricole) 1998. február 10-i rendeletében (a továbbiakban: az 1998. február 10-i rendelet) meghatározott állami támogatások finanszírozását. |
| --- | --- |

(8)

A 2001. május 18-i rendelet olyan rendelkezés, amely hatálybalépésétől kezdődően előírja az 1982. évi 41. számú törvény 11. cikke 8b. bekezdésének végrehajtási módjairól szóló, a mezőgazdasági miniszter (ministro delle politiche agricole) 1998. február 10-i rendeletében (a továbbiakban: az 1998. február 10-i rendelet) meghatározott állami támogatások finanszírozását.

| (9) | A fenti támogatási program jellemzői az 1998. február 10-i rendeletnek megfelelően a következők:






  — | a támogatást vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják legfeljebb a támogatható kiadások 40 %-ának megfelelő mértékben, vagy kedvezményes kamatozású kölcsön formájában a támogatható kiadások 85 %-ának megfelelő mértékig, |
| --- | --- | --- |

(9)

A fenti támogatási program jellemzői az 1998. február 10-i rendeletnek megfelelően a következők:

—

a támogatást vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják legfeljebb a támogatható kiadások 40 %-ának megfelelő mértékben, vagy kedvezményes kamatozású kölcsön formájában a támogatható kiadások 85 %-ának megfelelő mértékig,

| — | a szerkezetátalakítási terv célja a szövetkezet konszolidációja, továbbá a gazdasági és pénzügyi jövedelmezőség helyreállítása kell, hogy legyen, |
| --- | --- |

—

a szerkezetátalakítási terv célja a szövetkezet konszolidációja, továbbá a gazdasági és pénzügyi jövedelmezőség helyreállítása kell, hogy legyen,

| — | a támogatható kiadások az alábbiak: a szerkezetátalakítási terv elkészítése és végrehajtása, a berendezések, felszerelések és az ingatlanok modernizálása, bővítése és termelési átállítása a nagyobb hatékonyság és a jobb versenyképesség érdekében a gazdaságok élénkítését és korszerűsítését célzó programok keretében, a tevékenység befejezéséből és a nem teljes mértékben leírt befektetett eszközökből származó veszteségek fedezése, vagy azon immateriális javak és tárgyi eszközök amortizációs költségeinek fedezése, amelyeket a továbbiakban nem használnak a termeléshez, képzések szervezése, a társaságalapításhoz és beindításhoz kapcsolódó kiadások, amelyek a szerkezetátalakításból kizárt tevékenységek vagy üzletágak alkalmazottak által történő megszerzésének elősegítése érdekében merülnek fel, végkielégítések és előnyugdíjazások, önkéntes kilépések ösztönzése, a szerkezetátalakítási terv elfogadása előtti években felhalmozott veszteségekből származó tartozások átütemezésének köszönhető pénzügyi és vagyoni egyensúly helyreállítása. |
| --- | --- |

—

a támogatható kiadások az alábbiak: a szerkezetátalakítási terv elkészítése és végrehajtása, a berendezések, felszerelések és az ingatlanok modernizálása, bővítése és termelési átállítása a nagyobb hatékonyság és a jobb versenyképesség érdekében a gazdaságok élénkítését és korszerűsítését célzó programok keretében, a tevékenység befejezéséből és a nem teljes mértékben leírt befektetett eszközökből származó veszteségek fedezése, vagy azon immateriális javak és tárgyi eszközök amortizációs költségeinek fedezése, amelyeket a továbbiakban nem használnak a termeléshez, képzések szervezése, a társaságalapításhoz és beindításhoz kapcsolódó kiadások, amelyek a szerkezetátalakításból kizárt tevékenységek vagy üzletágak alkalmazottak által történő megszerzésének elősegítése érdekében merülnek fel, végkielégítések és előnyugdíjazások, önkéntes kilépések ösztönzése, a szerkezetátalakítási terv elfogadása előtti években felhalmozott veszteségekből származó tartozások átütemezésének köszönhető pénzügyi és vagyoni egyensúly helyreállítása.

| (10) | 2005. március 3-i levelében Olaszország pontosította, hogy az állami támogatásokat olyan szövetkezet formájában működő gazdaságoknak szánják, amelyek a közösségi jog szerint kis- és középvállalkozásoknak minősülnek, továbbá a támogatások kizárólag a szerkezetátalakításhoz szükséges időszakra korlátozódnak, és egy gazdaság csak egy alkalommal kaphat ilyen támogatást. |
| --- | --- |

(10)

2005. március 3-i levelében Olaszország pontosította, hogy az állami támogatásokat olyan szövetkezet formájában működő gazdaságoknak szánják, amelyek a közösségi jog szerint kis- és középvállalkozásoknak minősülnek, továbbá a támogatások kizárólag a szerkezetátalakításhoz szükséges időszakra korlátozódnak, és egy gazdaság csak egy alkalommal kaphat ilyen támogatást.

| (11) | Olaszország szerint e támogatási programnak nincs lejárati ideje. Sem az 1998. február 10-i rendelet, sem a 2001. május 18-i rendelet nem tartalmaz semmilyen korlátozást. Továbbá Olaszország 2005. július 12-i levelében kifejezetten leírja, hogy a rendelet előírásai hatályban maradnak, és azok a következő években végrehajthatók. |
| --- | --- |

(11)

Olaszország szerint e támogatási programnak nincs lejárati ideje. Sem az 1998. február 10-i rendelet, sem a 2001. május 18-i rendelet nem tartalmaz semmilyen korlátozást. Továbbá Olaszország 2005. július 12-i levelében kifejezetten leírja, hogy a rendelet előírásai hatályban maradnak, és azok a következő években végrehajthatók.

| (12) | A Bizottság nem kapott semmiféle információt a ténylegesen kifizetett állami támogatások összegére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság nem kapott semmiféle információt a ténylegesen kifizetett állami támogatások összegére vonatkozóan.

3.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK OKAI

| (13) | A Bizottság a fenti állami támogatást a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében jogellenes állami támogatásnak, azaz olyan új támogatásnak minősítette, amelyet a Bizottság előzetes értesítésére vonatkozó kötelezettség megsértésével vezettek be. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság a fenti állami támogatást a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében jogellenes állami támogatásnak, azaz olyan új támogatásnak minősítette, amelyet a Bizottság előzetes értesítésére vonatkozó kötelezettség megsértésével vezettek be.

| (14) | A Bizottság előzetes vizsgálatát megelőző levélváltásokban Olaszország azt állította, hogy ez az állami támogatás nem új állami támogatás, hanem az NN 24/98. szám alatt megvizsgált állami támogatás folytatása, amelyet a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőnek tartott (1999. március 11-i SG (99) D/1851 levél). |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság előzetes vizsgálatát megelőző levélváltásokban Olaszország azt állította, hogy ez az állami támogatás nem új állami támogatás, hanem az NN 24/98. szám alatt megvizsgált állami támogatás folytatása, amelyet a Bizottság a közös piaccal összeegyeztethetőnek tartott (1999. március 11-i SG (99) D/1851 levél).

| (15) | A Bizottság nem oszthatta Olaszország álláspontját annak ellenére, hogy valóban hozzájárulását adta az 1998. február 10-i rendeletben meghatározott NN 24/98 állami támogatáshoz. A Bizottság által megvizsgált állami támogatás azonban az 1997 és 1999 közötti évekre vonatkozó szerkezetátalakítási tervek végrehajtására vonatkozott, és 1999. március 11-i határozatában a Bizottság emlékeztette az olasz hatóságokat arra, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében az olasz hatóságok kötelesek bejelenteni a támogatásra vonatkozó bármely tervezett refinanszírozást, meghosszabbítást vagy módosítást. Ezért a Bizottság véleménye szerint a 2001. május 18-i rendelet a szóban forgó állami támogatásnak a központi halászati hitelalapból történő új folyósításának vagy refinanszírozásának minősül. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság nem oszthatta Olaszország álláspontját annak ellenére, hogy valóban hozzájárulását adta az 1998. február 10-i rendeletben meghatározott NN 24/98 állami támogatáshoz. A Bizottság által megvizsgált állami támogatás azonban az 1997 és 1999 közötti évekre vonatkozó szerkezetátalakítási tervek végrehajtására vonatkozott, és 1999. március 11-i határozatában a Bizottság emlékeztette az olasz hatóságokat arra, hogy az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében az olasz hatóságok kötelesek bejelenteni a támogatásra vonatkozó bármely tervezett refinanszírozást, meghosszabbítást vagy módosítást. Ezért a Bizottság véleménye szerint a 2001. május 18-i rendelet a szóban forgó állami támogatásnak a központi halászati hitelalapból történő új folyósításának vagy refinanszírozásának minősül.

| (16) | Másrészről Olaszország 2003. március 12-i levelében bejelentette, hogy a támogatás folyósítása már nem a miniszter, hanem a tartományok hatáskörébe tartozik, amelyekhez a központi halászati hitelalapból átutalták a vonatkozó összegeket. A 2004. július 1-jei levélhez Olaszország mellékelte a Szicília és Puglia tartományoktól származó, a szóban forgó állami támogatás keretében folyósított támogatásokra vonatkozó értesítéseket: Szicília esetében ez egy 2004. június 19-i levél, amelyben közlik, hogy a tartományi halászati tanácsos 2003. december 3-i, 158. számú rendeletével végrehajtotta az állami támogatást, míg Puglia esetében egy 2004. május 19-i levél, amelyben pontosítják, hogy a támogatást a tartományhoz 2001-ben benyújtott akta keretében hajtották végre. Puglia levele tájékoztat továbbá arról, hogy a 2003. évi pénzügyi források csak a 2003. év végén érkeztek meg. Olaszország azonban nem nyújtott semmiféle tájékoztatást a szóban forgó állami támogatás keretében felhasznált alapok összegéről. Mindenesetre a fenti levelek megerősítették, hogy bizonyos alapokat a 2001. május 18-i rendelet 8. cikkének megfelelően a tartományok rendelkezésére bocsátottak, ami azt jelenti, hogy az állami támogatást valóban végrehajtották. |
| --- | --- |

(16)

Másrészről Olaszország 2003. március 12-i levelében bejelentette, hogy a támogatás folyósítása már nem a miniszter, hanem a tartományok hatáskörébe tartozik, amelyekhez a központi halászati hitelalapból átutalták a vonatkozó összegeket. A 2004. július 1-jei levélhez Olaszország mellékelte a Szicília és Puglia tartományoktól származó, a szóban forgó állami támogatás keretében folyósított támogatásokra vonatkozó értesítéseket: Szicília esetében ez egy 2004. június 19-i levél, amelyben közlik, hogy a tartományi halászati tanácsos 2003. december 3-i, 158. számú rendeletével végrehajtotta az állami támogatást, míg Puglia esetében egy 2004. május 19-i levél, amelyben pontosítják, hogy a támogatást a tartományhoz 2001-ben benyújtott akta keretében hajtották végre. Puglia levele tájékoztat továbbá arról, hogy a 2003. évi pénzügyi források csak a 2003. év végén érkeztek meg. Olaszország azonban nem nyújtott semmiféle tájékoztatást a szóban forgó állami támogatás keretében felhasznált alapok összegéről. Mindenesetre a fenti levelek megerősítették, hogy bizonyos alapokat a 2001. május 18-i rendelet 8. cikkének megfelelően a tartományok rendelkezésére bocsátottak, ami azt jelenti, hogy az állami támogatást valóban végrehajtották.

| (17) | A Bizottság véleménye szerint, ha Olaszország állításának megfelelően egy korábbi állami támogatásról volt szó, és a 2001. május 18-i rendelet nem minősült e támogatás módosításának, akkor a bejelentett támogatás 2001. július 1-jétől új állami támogatás lett volna. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság véleménye szerint, ha Olaszország állításának megfelelően egy korábbi állami támogatásról volt szó, és a 2001. május 18-i rendelet nem minősült e támogatás módosításának, akkor a bejelentett támogatás 2001. július 1-jétől új állami támogatás lett volna.

| (18) | Valójában a szóban forgó állami támogatást a halászati és halgazdálkodási ágazatban nyújtott nemzeti támogatások vizsgálatára vonatkozó, 1997. évi bizottsági iránymutatás (3) alapján hagyták jóvá (a továbbiakban: az 1997. évi halászati iránymutatás). |
| --- | --- |

(18)

Valójában a szóban forgó állami támogatást a halászati és halgazdálkodási ágazatban nyújtott nemzeti támogatások vizsgálatára vonatkozó, 1997. évi bizottsági iránymutatás (3) alapján hagyták jóvá (a továbbiakban: az 1997. évi halászati iránymutatás).

| (19) | 2001. január 1-jén a fenti halászati iránymutatást felváltotta a halászati és halgazdálkodási ágazatban nyújtott nemzeti támogatások vizsgálatára vonatkozó iránymutatás (4) (a továbbiakban: a 2001. évi halászati iránymutatás). 2000. december 21-i levelében a Bizottság a 2001. évi halászati iránymutatás 3.2. pontjának megfelelően a szükséges intézkedések keretében javasolta a tagállamoknak, hogy 2001. július 1-jéig módosítsák a halászati ágazatra vonatkozó korábbi állami támogatásokat. A tagállamoknak 2001. március 1-jéig kellett írásban benyújtaniuk a javaslatra vonatkozó hozzájárulásukat. A javaslat szerint válasz hiányában a 3.2. pont harmadik bekezdésének megfelelően a Bizottság feltételezi, hogy az érintett tagállam elfogadta a javaslatot. Másrészről a 2001. évi halászati iránymutatás 3.4. pontja kimondja, hogy minden jogellenes állami támogatást az állami támogatást végrehajtó közigazgatási határozat hatálybalépésekor alkalmazandó iránymutatás szerint kell megvizsgálni. Olaszország nem válaszolt a Bizottság 2000. december 21-i levelére. 2001. május 7-i levelében a Bizottság emlékeztette Olaszországot a fenti levélben megjelölt határidőkre, tájékoztatva Olaszországot arról, hogy ettől az időponttól kezdődően elutasító válasz hiányában a Bizottság feltételezi a szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslat elfogadását. A Bizottság tehát úgy vélte, hogy Olaszország elfogadta a javaslatot, és a korábbi állami támogatásokat 2001. július 1-jéig módosították. |
| --- | --- |

(19)

2001. január 1-jén a fenti halászati iránymutatást felváltotta a halászati és halgazdálkodási ágazatban nyújtott nemzeti támogatások vizsgálatára vonatkozó iránymutatás (4) (a továbbiakban: a 2001. évi halászati iránymutatás). 2000. december 21-i levelében a Bizottság a 2001. évi halászati iránymutatás 3.2. pontjának megfelelően a szükséges intézkedések keretében javasolta a tagállamoknak, hogy 2001. július 1-jéig módosítsák a halászati ágazatra vonatkozó korábbi állami támogatásokat. A tagállamoknak 2001. március 1-jéig kellett írásban benyújtaniuk a javaslatra vonatkozó hozzájárulásukat. A javaslat szerint válasz hiányában a 3.2. pont harmadik bekezdésének megfelelően a Bizottság feltételezi, hogy az érintett tagállam elfogadta a javaslatot. Másrészről a 2001. évi halászati iránymutatás 3.4. pontja kimondja, hogy minden jogellenes állami támogatást az állami támogatást végrehajtó közigazgatási határozat hatálybalépésekor alkalmazandó iránymutatás szerint kell megvizsgálni. Olaszország nem válaszolt a Bizottság 2000. december 21-i levelére. 2001. május 7-i levelében a Bizottság emlékeztette Olaszországot a fenti levélben megjelölt határidőkre, tájékoztatva Olaszországot arról, hogy ettől az időponttól kezdődően elutasító válasz hiányában a Bizottság feltételezi a szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslat elfogadását. A Bizottság tehát úgy vélte, hogy Olaszország elfogadta a javaslatot, és a korábbi állami támogatásokat 2001. július 1-jéig módosították.

| (20) | Az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlata szerint a tagállamok által elfogadott új iránymutatás bevezetése esetén a szükséges intézkedések elfogadása olyan következményekkel jár, mint a korábbi támogatások új támogatássá alakítása. A korábbi támogatásokat a szükséges intézkedéseknek megfelelően kell módosítani, vagy új támogatássá kell alakítani, betartva a Bizottságnak történő előzetes bejelentésre vonatkozó kötelezettséget (5). |
| --- | --- |

(20)

Az Európai Közösségek Bíróságának joggyakorlata szerint a tagállamok által elfogadott új iránymutatás bevezetése esetén a szükséges intézkedések elfogadása olyan következményekkel jár, mint a korábbi támogatások új támogatássá alakítása. A korábbi támogatásokat a szükséges intézkedéseknek megfelelően kell módosítani, vagy új támogatássá kell alakítani, betartva a Bizottságnak történő előzetes bejelentésre vonatkozó kötelezettséget (5).

| (21) | Az Olaszország által elfogadott 2001. évi halászati iránymutatás rendelkezéseinek következményeként tehát hatályon kívül helyezték az olyan támogatásokhoz adott korábbi jóváhagyásokat, amelyeket nem igazítottak az iránymutatáshoz, továbbá az ilyen támogatások új támogatásnak minősültek. Ez vonatkozott a szövetkezetek szerkezetátalakításához nyújtott támogatásra is. Valójában az 1997. évi halászati iránymutatás nem tartalmazott egyetlen, kifejezetten a halászati ágazatban működő szövetkezetek szerkezetátalakítására vonatkozó rendelkezést sem. Kizárólag az iránymutatás 1.3. pontja utolsó bekezdésének utolsó szakasza tartalmazott olyan rendelkezést, amely szerint a működési támogatásoknál esetenként kell megvizsgálni, hogy azok közvetlenül kapcsolódnak-e szerkezetátalakítási tervekhez. A 2001. évi halászati iránymutatás 2.2.4. pontja azonban kifejezetten a nehéz helyzetben lévő gazdaságok megmentését és szerkezetátalakítását célzó támogatásokra vonatkozó rendelkezést tartalmazott, amely előírta a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásokra vonatkozó, akkor hatályos iránymutatás (6) alkalmazását (a továbbiakban: az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás). |
| --- | --- |

(21)

Az Olaszország által elfogadott 2001. évi halászati iránymutatás rendelkezéseinek következményeként tehát hatályon kívül helyezték az olyan támogatásokhoz adott korábbi jóváhagyásokat, amelyeket nem igazítottak az iránymutatáshoz, továbbá az ilyen támogatások új támogatásnak minősültek. Ez vonatkozott a szövetkezetek szerkezetátalakításához nyújtott támogatásra is. Valójában az 1997. évi halászati iránymutatás nem tartalmazott egyetlen, kifejezetten a halászati ágazatban működő szövetkezetek szerkezetátalakítására vonatkozó rendelkezést sem. Kizárólag az iránymutatás 1.3. pontja utolsó bekezdésének utolsó szakasza tartalmazott olyan rendelkezést, amely szerint a működési támogatásoknál esetenként kell megvizsgálni, hogy azok közvetlenül kapcsolódnak-e szerkezetátalakítási tervekhez. A 2001. évi halászati iránymutatás 2.2.4. pontja azonban kifejezetten a nehéz helyzetben lévő gazdaságok megmentését és szerkezetátalakítását célzó támogatásokra vonatkozó rendelkezést tartalmazott, amely előírta a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásokra vonatkozó, akkor hatályos iránymutatás (6) alkalmazását (a továbbiakban: az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás).

| (22) | Következésképpen attól kezdve, hogy Olaszország első, 2002. október 17-i levele szerint a 2001. május 18-i rendelet szerinti állami támogatást végrehajtották, ez a támogatás a korábbi állami támogatások módosítására kitűzött határidő, azaz 2001. július 1. utáni időszakra vonatkozóan új, jogellenes támogatásnak minősült. |
| --- | --- |

(22)

Következésképpen attól kezdve, hogy Olaszország első, 2002. október 17-i levele szerint a 2001. május 18-i rendelet szerinti állami támogatást végrehajtották, ez a támogatás a korábbi állami támogatások módosítására kitűzött határidő, azaz 2001. július 1. utáni időszakra vonatkozóan új, jogellenes támogatásnak minősült.

| (23) | A Bizottság elvégezte a szóban forgó jogellenes állami támogatás előzetes vizsgálatát a 2001. évi és a 2004. évi halászati iránymutatás alapján. A halászati és halgazdálkodási ágazatban nyújtott állami támogatások vizsgálatára vonatkozó 2004. évi iránymutatás (7) (a továbbiakban: a 2004. évi halászati iránymutatás) 5.3. pontjának második bekezdése szerint az iránymutatást a 2004. november 1. után elfogadott támogatásokra kell alkalmazni, míg az ennél korábbi támogatásokra a 2001. évi iránymutatás vonatkozik. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság elvégezte a szóban forgó jogellenes állami támogatás előzetes vizsgálatát a 2001. évi és a 2004. évi halászati iránymutatás alapján. A halászati és halgazdálkodási ágazatban nyújtott állami támogatások vizsgálatára vonatkozó 2004. évi iránymutatás (7) (a továbbiakban: a 2004. évi halászati iránymutatás) 5.3. pontjának második bekezdése szerint az iránymutatást a 2004. november 1. után elfogadott támogatásokra kell alkalmazni, míg az ennél korábbi támogatásokra a 2001. évi iránymutatás vonatkozik.

| (24) | Mind a 2001. évi halászati iránymutatás (2.2.4. pont), mind a 2004. évi halászati iránymutatás (4.1.2. pont) kimondja, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó támogatásokat a szerkezetátalakítási iránymutatásnak megfelelően kell értékelni. A 2004. október 9. előtt nyújtott támogatásokra az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatást, míg a 2004. október 10. után nyújtott támogatásokra a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásokra vonatkozó 2004. évi közösségi iránymutatást (8) kell alkalmazni (a továbbiakban: a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás). Azon gazdaságokra vonatkozóan, amelyek fő tevékenysége a tengeri halászat, a 2001. évi és a 2004. évi halászati iránymutatás egyaránt hozzáfűzi, hogy a támogatás kizárólag akkor nyújtható, ha a Bizottsághoz a flottakapacitás csökkentésére irányuló tervet nyújtottak be. |
| --- | --- |

(24)

Mind a 2001. évi halászati iránymutatás (2.2.4. pont), mind a 2004. évi halászati iránymutatás (4.1.2. pont) kimondja, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó támogatásokat a szerkezetátalakítási iránymutatásnak megfelelően kell értékelni. A 2004. október 9. előtt nyújtott támogatásokra az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatást, míg a 2004. október 10. után nyújtott támogatásokra a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó állami támogatásokra vonatkozó 2004. évi közösségi iránymutatást (8) kell alkalmazni (a továbbiakban: a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás). Azon gazdaságokra vonatkozóan, amelyek fő tevékenysége a tengeri halászat, a 2001. évi és a 2004. évi halászati iránymutatás egyaránt hozzáfűzi, hogy a támogatás kizárólag akkor nyújtható, ha a Bizottsághoz a flottakapacitás csökkentésére irányuló tervet nyújtottak be.

| (25) | A fenti halászati iránymutatás előírja, hogy kizárólag a nehéz helyzetben lévő gazdaságok számára nyújtható szerkezetátalakítási támogatás. A nehéz helyzet fennállásának elismerésére vonatkozó kritériumokat az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 4–8. pontja, továbbá a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 9–13. pontja tartalmazza. A Bizottság megállapította, hogy az 1998. február 10-i rendelet nem biztosította a fenti kritériumok betartását. Tehát az Olaszország által nyújtott támogatásokból olyan gazdaságok is részesülhettek, amelyek nem feleltek meg a fenti irányelvekben meghatározott kritériumoknak. |
| --- | --- |

(25)

A fenti halászati iránymutatás előírja, hogy kizárólag a nehéz helyzetben lévő gazdaságok számára nyújtható szerkezetátalakítási támogatás. A nehéz helyzet fennállásának elismerésére vonatkozó kritériumokat az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 4–8. pontja, továbbá a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 9–13. pontja tartalmazza. A Bizottság megállapította, hogy az 1998. február 10-i rendelet nem biztosította a fenti kritériumok betartását. Tehát az Olaszország által nyújtott támogatásokból olyan gazdaságok is részesülhettek, amelyek nem feleltek meg a fenti irányelvekben meghatározott kritériumoknak.

| (26) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy nem állt rendelkezésére semmiféle, a fenti iránymutatásokban a szerkezetátalakítási tervek végrehajtására vonatkozó kritériumok betartására vonatkozó információ: a kedvezményezett szövetkezetek hosszú távú jövedelmezőségének helyreállítására vonatkozó kritériumok (az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 31–34. pontja és a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 34–37. pontja), kompenzációs intézkedések abban az esetben, ha a támogatás kedvezményezettje közepes vállalkozás (a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 82b. pontja) vagy a kedvezményezettek hozzájárulása a gazdaság pénzügyi szerkezetátalakításához (az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja és a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontja). A Bizottság megállapította továbbá, hogy azon gazdaságokra vonatkozóan, amelyek fő tevékenysége a halászat, Olaszország nem nyújtott be a flottakapacitás csökkentésére irányuló tervet. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy nem állt rendelkezésére semmiféle, a fenti iránymutatásokban a szerkezetátalakítási tervek végrehajtására vonatkozó kritériumok betartására vonatkozó információ: a kedvezményezett szövetkezetek hosszú távú jövedelmezőségének helyreállítására vonatkozó kritériumok (az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 31–34. pontja és a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 34–37. pontja), kompenzációs intézkedések abban az esetben, ha a támogatás kedvezményezettje közepes vállalkozás (a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 82b. pontja) vagy a kedvezményezettek hozzájárulása a gazdaság pénzügyi szerkezetátalakításához (az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 40. pontja és a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 43. pontja). A Bizottság megállapította továbbá, hogy azon gazdaságokra vonatkozóan, amelyek fő tevékenysége a halászat, Olaszország nem nyújtott be a flottakapacitás csökkentésére irányuló tervet.

| (27) | A fenti okok alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást. |
| --- | --- |

(27)

A fenti okok alapján a Bizottság úgy határozott, hogy megindítja a hivatalos vizsgálati eljárást.

4.   OLASZORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

| (28) | Olaszország mindenekelőtt hangsúlyozza, hogy a szóban forgó támogatást teljesen jóhiszeműen nyújtotta. Olaszország a 2001. május 18-i rendeletet egyszerűen a közösségi szinten már jóváhagyott NN 24/98 támogatásra vezette vissza. Nem vélte úgy, hogy jogellenes állami támogatásról lenne szó. Ezzel ellentmondásban Olaszország megállapítja továbbá, hogy a Direzione generale della pesca marittima e dell’acquacoltura (Tengeri Halászati és Halgazdálkodási Főigazgatóság) és azok a tartományok, amelyekre 2000-ben a hatáskört átruházták, egyetlen alkalommal sem hajtottak végre intézkedéseket a szóban forgó rendelet alapján. |
| --- | --- |

(28)

Olaszország mindenekelőtt hangsúlyozza, hogy a szóban forgó támogatást teljesen jóhiszeműen nyújtotta. Olaszország a 2001. május 18-i rendeletet egyszerűen a közösségi szinten már jóváhagyott NN 24/98 támogatásra vezette vissza. Nem vélte úgy, hogy jogellenes állami támogatásról lenne szó. Ezzel ellentmondásban Olaszország megállapítja továbbá, hogy a Direzione generale della pesca marittima e dell’acquacoltura (Tengeri Halászati és Halgazdálkodási Főigazgatóság) és azok a tartományok, amelyekre 2000-ben a hatáskört átruházták, egyetlen alkalommal sem hajtottak végre intézkedéseket a szóban forgó rendelet alapján.

| (29) | Olaszország közölte, hogy a szóban forgó támogatás folyósítására szigorú követelményeket határoztak meg. Például a kedvezményezettnek jelentős hozzájárulást kellett nyújtania annak biztosítására, hogy a támogatás a gazdaság jövedelmezőségének helyreállításához elengedhetetlenül szükséges legkisebb összegre korlátozódjon, a verseny torzulását a lehető legkisebb mértékre csökkentve. Olaszország hozzáfűzi, hogy a támogatás nagy része képzési programokra és technológiai innovációra vonatkozott, továbbá a folyósított támogatásnak több mint felét nem vissza nem térítendő támogatás formájában, hanem különleges garanciarendszer alá tartozó, hosszú lejáratú, visszafizetési kötelezettséggel járó hitelek formájában nyújtották. A támogatás intenzitásának kiszámítása bizonyította volna, hogy az intenzitás jóval a de minimis támogatások küszöbértéke alatt marad. |
| --- | --- |

(29)

Olaszország közölte, hogy a szóban forgó támogatás folyósítására szigorú követelményeket határoztak meg. Például a kedvezményezettnek jelentős hozzájárulást kellett nyújtania annak biztosítására, hogy a támogatás a gazdaság jövedelmezőségének helyreállításához elengedhetetlenül szükséges legkisebb összegre korlátozódjon, a verseny torzulását a lehető legkisebb mértékre csökkentve. Olaszország hozzáfűzi, hogy a támogatás nagy része képzési programokra és technológiai innovációra vonatkozott, továbbá a folyósított támogatásnak több mint felét nem vissza nem térítendő támogatás formájában, hanem különleges garanciarendszer alá tartozó, hosszú lejáratú, visszafizetési kötelezettséggel járó hitelek formájában nyújtották. A támogatás intenzitásának kiszámítása bizonyította volna, hogy az intenzitás jóval a de minimis támogatások küszöbértéke alatt marad.

| (30) | Ezenkívül szigorúan betartották az „egyszeri támogatás” elvét. A szóban forgó támogatás célja a szerkezetátalakítási iránymutatások előírásainak megfelelően az volt, hogy a kedvezményezettek számára lehetővé tegye saját költségeik fedezését a hosszú távú gazdasági kapacitás helyreállítását követően. Olaszország szerint a szóban forgó szerkezetátalakítási támogatás lehetővé teszi a gazdasági tevékenység fejlesztéséhez történő hozzájárulást a kereskedelem közös érdekkel ellentétes befolyásolása nélkül, a fenti irányelvekben rögzített feltételeknek megfelelően: a gazdaságok ésszerű határidőn belül történő konszolidációja, a verseny torzulásának megelőzése, a támogatás arányossága, a fizetések ütemezése az érintett gazdaságra vonatkozó szerkezetátalakítási terv menetének megfelelően, a terv végrehajtásának ellenőrzése. |
| --- | --- |

(30)

Ezenkívül szigorúan betartották az „egyszeri támogatás” elvét. A szóban forgó támogatás célja a szerkezetátalakítási iránymutatások előírásainak megfelelően az volt, hogy a kedvezményezettek számára lehetővé tegye saját költségeik fedezését a hosszú távú gazdasági kapacitás helyreállítását követően. Olaszország szerint a szóban forgó szerkezetátalakítási támogatás lehetővé teszi a gazdasági tevékenység fejlesztéséhez történő hozzájárulást a kereskedelem közös érdekkel ellentétes befolyásolása nélkül, a fenti irányelvekben rögzített feltételeknek megfelelően: a gazdaságok ésszerű határidőn belül történő konszolidációja, a verseny torzulásának megelőzése, a támogatás arányossága, a fizetések ütemezése az érintett gazdaságra vonatkozó szerkezetátalakítási terv menetének megfelelően, a terv végrehajtásának ellenőrzése.

| (31) | Olaszország észrevételeit a Bizottság 2006. március 9-i, a halászati ipar gazdasági helyzetének javítására vonatkozó közleményére (9) (a továbbiakban: a 2006. március 6-i közlemény) hivatkozva zárja és megállapítja, hogy a halászati ágazat gazdasági visszaesését súlyosbította az üzemanyagok árának hirtelen emelkedése. Ezenkívül számos halászott halfaj árának alakulása nem követte az előállítási költségek emelkedését. Ezért Olaszország szerint fent kell tartani az ilyen jellegű támogatásokat és intézkedéseket, amelyek egyetlen célja egy nehéz helyzetben lévő gazdasági ágazat támogatása. |
| --- | --- |

(31)

Olaszország észrevételeit a Bizottság 2006. március 9-i, a halászati ipar gazdasági helyzetének javítására vonatkozó közleményére (9) (a továbbiakban: a 2006. március 6-i közlemény) hivatkozva zárja és megállapítja, hogy a halászati ágazat gazdasági visszaesését súlyosbította az üzemanyagok árának hirtelen emelkedése. Ezenkívül számos halászott halfaj árának alakulása nem követte az előállítási költségek emelkedését. Ezért Olaszország szerint fent kell tartani az ilyen jellegű támogatásokat és intézkedéseket, amelyek egyetlen célja egy nehéz helyzetben lévő gazdasági ágazat támogatása.

5.   ÉRTÉKELÉS

5.1.   Jogellenes állami támogatás megléte

| (32) | A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatás, amelynek tárgya szerkezetátalakításhoz nyújtott finanszírozás egy adott ágazatban tevékenységet folytató gazdaságok bizonyos csoportja számára, az érintett gazdaságokat pénzügyileg előnyösebb helyzetbe hozza. Tekintettel arra, hogy a kedvezményezett gazdaságok termékeiket a közösségi piacon értékesítik, a szóban forgó támogatás megerősíti pozíciójukat, egyrészről az olasz piacon, azokkal a vállalkozásokkal szemben, amelyek termékeiket be szeretnék vezetni az adott piacra, másrészről a többi tagállam piacain, azokkal a vállalkozásokkal szemben, amelyek ezeken a piacokon értékesítik termékeiket. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatás, amelynek tárgya szerkezetátalakításhoz nyújtott finanszírozás egy adott ágazatban tevékenységet folytató gazdaságok bizonyos csoportja számára, az érintett gazdaságokat pénzügyileg előnyösebb helyzetbe hozza. Tekintettel arra, hogy a kedvezményezett gazdaságok termékeiket a közösségi piacon értékesítik, a szóban forgó támogatás megerősíti pozíciójukat, egyrészről az olasz piacon, azokkal a vállalkozásokkal szemben, amelyek termékeiket be szeretnék vezetni az adott piacra, másrészről a többi tagállam piacain, azokkal a vállalkozásokkal szemben, amelyek ezeken a piacokon értékesítik termékeiket.

| (33) | A szóban forgó támogatásból továbbá a gazdaság egy adott ágazatának gazdaságai részesülnek. Következésképpen, mivel a szóban forgó támogatás folyósításához állami források szükségesek, a támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(33)

A szóban forgó támogatásból továbbá a gazdaság egy adott ágazatának gazdaságai részesülnek. Következésképpen, mivel a szóban forgó támogatás folyósításához állami források szükségesek, a támogatás az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése szerint állami támogatásnak minősül.

| (34) | Az észrevételek, amelyeket Olaszország a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozóan a Bizottságnak küldött, nem kérdőjelezik meg a szóban forgó támogatás jogellenes állami támogatásnak minősítését. Olaszország észrevételeinek lehetséges értelmezésétől függetlenül a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatás az 1998. február 10-i rendelettel bevezetett, és a Bizottság által megvizsgált és NN 24/98 szám alatt jóváhagyott támogatás felélesztésének felel meg. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatnak megfelelően a felélesztés új támogatásnak, azaz jogellenes támogatásnak minősül. A támogatást végrehajtó hatóság személyében bekövetkezett változás nem befolyásolja a támogatás jellegét és a Bizottság által adható minősítést. Nincs jelentősége annak sem, hogy az 1998. február 10-i rendeleten alapuló szóban forgó támogatást a 2001. május 18-i rendelettel, vagy a tartományok által, a Bizottság által nem ismert, egyéb rendelkezésekkel élesztették-e fel. |
| --- | --- |

(34)

Az észrevételek, amelyeket Olaszország a hivatalos vizsgálati eljárás megindítására vonatkozóan a Bizottságnak küldött, nem kérdőjelezik meg a szóban forgó támogatás jogellenes állami támogatásnak minősítését. Olaszország észrevételeinek lehetséges értelmezésétől függetlenül a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó támogatás az 1998. február 10-i rendelettel bevezetett, és a Bizottság által megvizsgált és NN 24/98 szám alatt jóváhagyott támogatás felélesztésének felel meg. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatnak megfelelően a felélesztés új támogatásnak, azaz jogellenes támogatásnak minősül. A támogatást végrehajtó hatóság személyében bekövetkezett változás nem befolyásolja a támogatás jellegét és a Bizottság által adható minősítést. Nincs jelentősége annak sem, hogy az 1998. február 10-i rendeleten alapuló szóban forgó támogatást a 2001. május 18-i rendelettel, vagy a tartományok által, a Bizottság által nem ismert, egyéb rendelkezésekkel élesztették-e fel.

| (35) | A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat tartalma szerint, feltéve, hogy az olasz hatóságok állításának megfelelően a bejelentett támogatás egy korábbi támogatás volt, és a 2001. május 18-i rendelet nem minősül a támogatás módosításának, a Bizottság véleménye szerint a támogatást új támogatásnak kell tekinteni 2001. július 1-jétől, amikortól a 2001. január 1-jétől alkalmazandó halászati iránymutatás értelmében az iránymutatásoknak megfelelően nem módosított, korábbi támogatásokra már nem volt érvényes a korábbi jóváhagyás, és azokat a Bizottság számára történő bejelentési kötelezettség alá tartozó, új támogatássá kellett átalakítani. A Bizottság a 2001. évi halászati iránymutatás 3.2. pontjának megfelelően 2000. december 21-i levelében a szükséges intézkedések keretében javasolta a tagállamoknak, hogy 2001. július 1-jéig módosítsák a halászati ágazatra vonatkozó korábbi állami támogatásokat, kiemelve, hogy válasz hiányában a Bizottság feltételezi, hogy az érintett tagállam elfogadta a javaslatot. Olaszország nem válaszolt a Bizottság 2000. december 21-i levelére, sem a 2001. május 7-i emlékeztetőre, amelyben a Bizottság tájékoztatta Olaszországot arról, hogy a meghatározott időponttól kezdődően elutasító válasz hiányában a Bizottság feltételezi a szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslat elfogadását. A Bizottság tehát úgy vélte, hogy Olaszország elfogadta a javaslatot, és a korábbi állami támogatásokat 2001. július 1-jéig módosították. |
| --- | --- |

(35)

A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat tartalma szerint, feltéve, hogy az olasz hatóságok állításának megfelelően a bejelentett támogatás egy korábbi támogatás volt, és a 2001. május 18-i rendelet nem minősül a támogatás módosításának, a Bizottság véleménye szerint a támogatást új támogatásnak kell tekinteni 2001. július 1-jétől, amikortól a 2001. január 1-jétől alkalmazandó halászati iránymutatás értelmében az iránymutatásoknak megfelelően nem módosított, korábbi támogatásokra már nem volt érvényes a korábbi jóváhagyás, és azokat a Bizottság számára történő bejelentési kötelezettség alá tartozó, új támogatássá kellett átalakítani. A Bizottság a 2001. évi halászati iránymutatás 3.2. pontjának megfelelően 2000. december 21-i levelében a szükséges intézkedések keretében javasolta a tagállamoknak, hogy 2001. július 1-jéig módosítsák a halászati ágazatra vonatkozó korábbi állami támogatásokat, kiemelve, hogy válasz hiányában a Bizottság feltételezi, hogy az érintett tagállam elfogadta a javaslatot. Olaszország nem válaszolt a Bizottság 2000. december 21-i levelére, sem a 2001. május 7-i emlékeztetőre, amelyben a Bizottság tájékoztatta Olaszországot arról, hogy a meghatározott időponttól kezdődően elutasító válasz hiányában a Bizottság feltételezi a szükséges intézkedésekre vonatkozó javaslat elfogadását. A Bizottság tehát úgy vélte, hogy Olaszország elfogadta a javaslatot, és a korábbi állami támogatásokat 2001. július 1-jéig módosították.

| (36) | A 2001. évi halászati iránymutatásban található és Olaszország által elfogadott rendelkezések következtében tehát bizonyos támogatásokra vonatkozóan a korábbi jóváhagyás érvényét vesztette, és a támogatások új támogatásnak minősültek. Ez vonatkozott a szövetkezetek szerkezetátalakításához nyújtott támogatásra is. Valójában az 1997. évi halászati iránymutatástól eltérően a 2001. évi halászati iránymutatás 2.2.4. pontja kifejezetten a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására irányuló támogatásokra vonatkozó rendelkezést tartalmazott, amely előírta az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás alkalmazását. |
| --- | --- |

(36)

A 2001. évi halászati iránymutatásban található és Olaszország által elfogadott rendelkezések következtében tehát bizonyos támogatásokra vonatkozóan a korábbi jóváhagyás érvényét vesztette, és a támogatások új támogatásnak minősültek. Ez vonatkozott a szövetkezetek szerkezetátalakításához nyújtott támogatásra is. Valójában az 1997. évi halászati iránymutatástól eltérően a 2001. évi halászati iránymutatás 2.2.4. pontja kifejezetten a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentésére és szerkezetátalakítására irányuló támogatásokra vonatkozó rendelkezést tartalmazott, amely előírta az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás alkalmazását.

| (37) | Következésképpen a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat megállapításainak megfelelően a szóban forgó állami támogatás a 2001. július 1-jétől folyósított támogatások tekintetében biztosan új támogatásnak minősül, amelyet Olaszországnak be kellett volna jelentenie a Bizottsághoz a támogatás végrehajtása előtt. |
| --- | --- |

(37)

Következésképpen a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozat megállapításainak megfelelően a szóban forgó állami támogatás a 2001. július 1-jétől folyósított támogatások tekintetében biztosan új támogatásnak minősül, amelyet Olaszországnak be kellett volna jelentenie a Bizottsághoz a támogatás végrehajtása előtt.

5.2.   Összeegyeztethetőség a közös piaccal

| (38) | A szóban forgó támogatás csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, ha arra a Szerződésben előírt eltérések egyike alkalmazható. Tekintettel arra, hogy a fenti támogatásból a halászati és halgazdálkodási ágazat gazdaságai részesülhetnek, a támogatást a halászati és halgazdálkodási ágazatra vonatkozó állami támogatások vizsgálatára vonatkozó iránymutatások alapján kell megvizsgálni. Érvényes marad a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban található elemzés. |
| --- | --- |

(38)

A szóban forgó támogatás csak akkor tekinthető összeegyeztethetőnek a közös piaccal, ha arra a Szerződésben előírt eltérések egyike alkalmazható. Tekintettel arra, hogy a fenti támogatásból a halászati és halgazdálkodási ágazat gazdaságai részesülhetnek, a támogatást a halászati és halgazdálkodási ágazatra vonatkozó állami támogatások vizsgálatára vonatkozó iránymutatások alapján kell megvizsgálni. Érvényes marad a hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló határozatban található elemzés.

| (39) | Az intézkedés egyértelműen a gazdaságok szerkezetátalakításához nyújtott támogatásnak minősül a kedvezményezett gazdaságok szintjén történő szerkezetátalakítási tervek végrehajtásával. A támogatható költségek 1998. február 10-i rendeletben található felsorolása alátámasztja, hogy a finanszírozható ügyletek valóban olyan műveleteknek felelnek meg, amelyek lehetővé teszik a kedvezményezett gazdaságok szerkezetátalakítását. Ezek a költségek beruházásokra vagy a gazdaságok pénzügyi vagy működési terheire vonatkoznak. Olyan kiadásokról van szó, amelyek bizonyosan a kedvezményezett gazdaságok más tevékenységre történő áttéréséhez vagy az új gazdasági feltételekhez történő igazításukhoz kapcsolódnak a gazdasági és pénzügyi jövedelmezőség helyreállítása érdekében. |
| --- | --- |

(39)

Az intézkedés egyértelműen a gazdaságok szerkezetátalakításához nyújtott támogatásnak minősül a kedvezményezett gazdaságok szintjén történő szerkezetátalakítási tervek végrehajtásával. A támogatható költségek 1998. február 10-i rendeletben található felsorolása alátámasztja, hogy a finanszírozható ügyletek valóban olyan műveleteknek felelnek meg, amelyek lehetővé teszik a kedvezményezett gazdaságok szerkezetátalakítását. Ezek a költségek beruházásokra vagy a gazdaságok pénzügyi vagy működési terheire vonatkoznak. Olyan kiadásokról van szó, amelyek bizonyosan a kedvezményezett gazdaságok más tevékenységre történő áttéréséhez vagy az új gazdasági feltételekhez történő igazításukhoz kapcsolódnak a gazdasági és pénzügyi jövedelmezőség helyreállítása érdekében.

| (40) | Tehát a szóban forgó támogatást a halászati iránymutatások vonatkozó rendelkezései alapján kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(40)

Tehát a szóban forgó támogatást a halászati iránymutatások vonatkozó rendelkezései alapján kell megvizsgálni.

| (41) | Mind a 2001. évi halászati iránymutatás (2.2.4. pont), mind a 2004. évi halászati iránymutatás (4.1.2. pont) kimondja, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó támogatásokat a szerkezetátalakítási iránymutatásnak megfelelően kell értékelni. Ha 2008. április 1. után is folyósítottak ilyen támogatást, ami lehetséges, mivel a szóban forgó támogatást határidő nélkül vezették be (lásd a (2) preambulumbekezdést), akkor a halászati és halgazdálkodási ágazatban nyújtott állami támogatások vizsgálatára vonatkozó, a 2008. évben elfogadott iránymutatást (10) kellene alkalmazni (a továbbiakban: a 2008. évi halászati iránymutatás), amely szintén visszautal a szerkezetátalakítási iránymutatásra. A 2004. október 9. előtt nyújtott támogatásokra az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatást, míg a 2004. október 10. után nyújtott támogatásokra a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatást kell alkalmazni. Fontos emlékeztetnünk arra, hogy azon gazdaságok esetében, amelyek fő tevékenysége a tengeri halászat, a halászati iránymutatások hozzáfűzik, hogy a támogatások csak akkor engedélyezhetők, ha a Bizottsághoz a flottakapacitás csökkentésére irányuló tervet nyújtanak be. |
| --- | --- |

(41)

Mind a 2001. évi halászati iránymutatás (2.2.4. pont), mind a 2004. évi halászati iránymutatás (4.1.2. pont) kimondja, hogy a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó támogatásokat a szerkezetátalakítási iránymutatásnak megfelelően kell értékelni. Ha 2008. április 1. után is folyósítottak ilyen támogatást, ami lehetséges, mivel a szóban forgó támogatást határidő nélkül vezették be (lásd a (2) preambulumbekezdést), akkor a halászati és halgazdálkodási ágazatban nyújtott állami támogatások vizsgálatára vonatkozó, a 2008. évben elfogadott iránymutatást (10) kellene alkalmazni (a továbbiakban: a 2008. évi halászati iránymutatás), amely szintén visszautal a szerkezetátalakítási iránymutatásra. A 2004. október 9. előtt nyújtott támogatásokra az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatást, míg a 2004. október 10. után nyújtott támogatásokra a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatást kell alkalmazni. Fontos emlékeztetnünk arra, hogy azon gazdaságok esetében, amelyek fő tevékenysége a tengeri halászat, a halászati iránymutatások hozzáfűzik, hogy a támogatások csak akkor engedélyezhetők, ha a Bizottsághoz a flottakapacitás csökkentésére irányuló tervet nyújtanak be.

| (42) | Ezért elsősorban azt kell értékelni, hogy a szóban forgó támogatás végrehajtásának feltételei megfelelnek-e a szerkezetátalakítási iránymutatásban meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(42)

Ezért elsősorban azt kell értékelni, hogy a szóban forgó támogatás végrehajtásának feltételei megfelelnek-e a szerkezetátalakítási iránymutatásban meghatározott feltételeknek.

| (43) | Először is a szerkezetátalakítási iránymutatás előírja, hogy a szerkezetátalakításhoz nyújtott támogatásban csak olyan nehéz helyzetben lévő gazdaságok részesülhetnek, amelyek megfelelnek az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 4–8. pontjában vagy a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 9–13. pontjában meghatározott kritériumoknak. Ezek a rendelkezések szigorú kritériumokat határoznak meg a gazdaságok nehéz helyzetben lévő vállalkozássá minősítésére vonatkozóan. Az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 5. pontja és a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 10. pontja értelmében a vállalkozás akkor tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, ha – korlátolt felelősségű társaság esetében – saját forrásainak több mint felét elveszítette, amelyből legalább egynegyed részt az utóbbi tizenkét hónapban, vagy – minden más társasági forma esetén – megfelel a fizetésképtelenségi eljárás megindítására vonatkozó feltételeknek. A 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 11. pontja kimondja, hogy a fenti kritériumokon kívül egy vállalkozás akkor minősülhet nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, ha erre utaló jellegzetes tüneteket mutat, mint a veszteségek növekvő szintje, a forgalom csökkenése, a pénzügyi terhek növekedése stb. (a 18. pont értelmében a tagállamok ezt a kritériumot is figyelembe vehetik az állami támogatások keretében a halászati ágazatban működő gazdaságok szerkezetátalakításához nyújtott támogatásoknál). |
| --- | --- |

(43)

Először is a szerkezetátalakítási iránymutatás előírja, hogy a szerkezetátalakításhoz nyújtott támogatásban csak olyan nehéz helyzetben lévő gazdaságok részesülhetnek, amelyek megfelelnek az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 4–8. pontjában vagy a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 9–13. pontjában meghatározott kritériumoknak. Ezek a rendelkezések szigorú kritériumokat határoznak meg a gazdaságok nehéz helyzetben lévő vállalkozássá minősítésére vonatkozóan. Az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 5. pontja és a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 10. pontja értelmében a vállalkozás akkor tekinthető nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, ha – korlátolt felelősségű társaság esetében – saját forrásainak több mint felét elveszítette, amelyből legalább egynegyed részt az utóbbi tizenkét hónapban, vagy – minden más társasági forma esetén – megfelel a fizetésképtelenségi eljárás megindítására vonatkozó feltételeknek. A 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 11. pontja kimondja, hogy a fenti kritériumokon kívül egy vállalkozás akkor minősülhet nehéz helyzetben lévő vállalkozásnak, ha erre utaló jellegzetes tüneteket mutat, mint a veszteségek növekvő szintje, a forgalom csökkenése, a pénzügyi terhek növekedése stb. (a 18. pont értelmében a tagállamok ezt a kritériumot is figyelembe vehetik az állami támogatások keretében a halászati ágazatban működő gazdaságok szerkezetátalakításához nyújtott támogatásoknál).

| (44) | A Bizottság megállapítja, hogy az 1998. február 10-i rendelet nem tartalmaz ilyen jellegű vagy hasonló kritériumokat. Az Olaszország által nyújtott támogatásokból ezért olyan gazdaságok is részesülhettek, amelyek nem felelnek meg az iránymutatásokban meghatározott kritériumoknak, tehát lehetséges, hogy nem voltak nehéz helyzetben lévő vállalkozások. |
| --- | --- |

(44)

A Bizottság megállapítja, hogy az 1998. február 10-i rendelet nem tartalmaz ilyen jellegű vagy hasonló kritériumokat. Az Olaszország által nyújtott támogatásokból ezért olyan gazdaságok is részesülhettek, amelyek nem felelnek meg az iránymutatásokban meghatározott kritériumoknak, tehát lehetséges, hogy nem voltak nehéz helyzetben lévő vállalkozások.

| (45) | Másodszor, tekintettel arra, hogy az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 67a. pontja szerint a szóban forgó támogatás a kis- és közepes vállalkozások támogatására irányul, a fenti iránymutatások 31–34. pontjában meghatározott kritériumokat kell alkalmazni. A 82a. pont szerint ugyanezek a feltételek megtalálhatók a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 34–37. pontjában. E rendelkezések értelmében a szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie a vállalkozás hosszú távú jövedelmezőségének elfogadható időn belül történő, reális feltételezéseken alapuló helyreállítását, le kell írnia a vállalkozás nehéz helyzetének okait, továbbá olyan átalakítást kell javasolnia, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozás a szerkezetátalakítás után fedezni tudja összes saját költségét; és a támogatás csak akkor folyósítható, ha a benyújtott szerkezetátalakítási terv az összes elemet tartalmazza. |
| --- | --- |

(45)

Másodszor, tekintettel arra, hogy az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 67a. pontja szerint a szóban forgó támogatás a kis- és közepes vállalkozások támogatására irányul, a fenti iránymutatások 31–34. pontjában meghatározott kritériumokat kell alkalmazni. A 82a. pont szerint ugyanezek a feltételek megtalálhatók a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 34–37. pontjában. E rendelkezések értelmében a szerkezetátalakítási tervnek lehetővé kell tennie a vállalkozás hosszú távú jövedelmezőségének elfogadható időn belül történő, reális feltételezéseken alapuló helyreállítását, le kell írnia a vállalkozás nehéz helyzetének okait, továbbá olyan átalakítást kell javasolnia, amely lehetővé teszi, hogy a vállalkozás a szerkezetátalakítás után fedezni tudja összes saját költségét; és a támogatás csak akkor folyósítható, ha a benyújtott szerkezetátalakítási terv az összes elemet tartalmazza.

| (46) | A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország nem vezetett be semmiféle olyan eljárást, amely lehetővé tenné a fenti feltételek teljesülésének ellenőrzését. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló tájékoztatásra válaszul küldött információk csak olyan általános feltételeket tartalmaznak, amelyek az 1998. február 10-i rendeletben szerepelnek a szóban forgó támogatások folyósítására vonatkozóan. Azonban ezek a feltételek nem határoznak meg objektív kritériumokat, amelyek lehetővé tennék annak ellenőrzését, hogy az érintett gazdaságok egyedi szerkezetátalakítási terveit valóban a fenti alapelvek szerint készítették-e el. Tehát nincs semmilyen garancia az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 31–34. pontjában vagy a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 34–37. pontjában meghatározott feltételek teljesítésére. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország nem vezetett be semmiféle olyan eljárást, amely lehetővé tenné a fenti feltételek teljesülésének ellenőrzését. A hivatalos vizsgálati eljárás megindításáról szóló tájékoztatásra válaszul küldött információk csak olyan általános feltételeket tartalmaznak, amelyek az 1998. február 10-i rendeletben szerepelnek a szóban forgó támogatások folyósítására vonatkozóan. Azonban ezek a feltételek nem határoznak meg objektív kritériumokat, amelyek lehetővé tennék annak ellenőrzését, hogy az érintett gazdaságok egyedi szerkezetátalakítási terveit valóban a fenti alapelvek szerint készítették-e el. Tehát nincs semmilyen garancia az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 31–34. pontjában vagy a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 34–37. pontjában meghatározott feltételek teljesítésére.

| (47) | Harmadszor, az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 40. és 41. pontja értelmében, amelyeket az iránymutatás 67c. pontja alapján a kis- és közepes vállalkozásokra alkalmazni kell, a kedvezményezetteknek saját forrásokkal jelentős mértékben hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakítási tervhez annak érdekében, hogy a támogatás összege a lehető legkisebb legyen. Ugyanez az alapelv található meg a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 43. és 44. pontjában, amelyek a 82c. pont értelmében alkalmazandók. |
| --- | --- |

(47)

Harmadszor, az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 40. és 41. pontja értelmében, amelyeket az iránymutatás 67c. pontja alapján a kis- és közepes vállalkozásokra alkalmazni kell, a kedvezményezetteknek saját forrásokkal jelentős mértékben hozzá kell járulniuk a szerkezetátalakítási tervhez annak érdekében, hogy a támogatás összege a lehető legkisebb legyen. Ugyanez az alapelv található meg a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 43. és 44. pontjában, amelyek a 82c. pont értelmében alkalmazandók.

| (48) | Az 1998. február 10-i rendelet értelmében a támogatást vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják legfeljebb a támogatható kiadások 40 %-ának megfelelő mértékben, vagy kedvezményes kamatozású kölcsön formájában a támogatható kiadások 85 %-ának megfelelő mértékig. A támogatható költségek típusa szerint nincs megkülönböztetés (lásd a 2. pontot – „Tényállás”). A Bizottság ebből arra következtet, hogy a fenti hozzájárulás a szóban forgó költségek bármelyikére vonatkozhat, például a berendezések modernizálási kiadásaira, a veszteségek fedezésére, a tartozások átütemezésére stb. |
| --- | --- |

(48)

Az 1998. február 10-i rendelet értelmében a támogatást vissza nem térítendő támogatás formájában nyújtják legfeljebb a támogatható kiadások 40 %-ának megfelelő mértékben, vagy kedvezményes kamatozású kölcsön formájában a támogatható kiadások 85 %-ának megfelelő mértékig. A támogatható költségek típusa szerint nincs megkülönböztetés (lásd a 2. pontot – „Tényállás”). A Bizottság ebből arra következtet, hogy a fenti hozzájárulás a szóban forgó költségek bármelyikére vonatkozhat, például a berendezések modernizálási kiadásaira, a veszteségek fedezésére, a tartozások átütemezésére stb.

| (49) | Tehát lehetséges, hogy bizonyos kedvezményezettek jelentős mértékben hozzájárultak a rájuk vonatkozó szerkezetátalakítási terv végrehajtásához. Ennek ellenére a Bizottság megállapítja, hogy Olaszország nem határozott meg egyetlen olyan kritériumot sem, amely lehetővé tenné a támogatás összegének arányosítását a kedvezményezettek által nyújtott hozzájárulások mértékéhez képest. Az 1998. február 10-i rendeletben megtalálható egyetlen kritérium a támogatási kérelmek beérkezésének sorrendje. A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Olaszország a szóban forgó támogatásra vonatkozóan nem határozott meg olyan eljárást, amely lehetővé tenné a kedvezményezettek tényleges saját forrásból származó hozzájárulásának és a támogatási összeg minimálisra csökkentésének ellenőrzését. Tehát valóban lehetséges, hogy a támogatások bizonyos kedvezményezettjei nem feleltek meg ezeknek a feltételeknek. |
| --- | --- |

(49)

Tehát lehetséges, hogy bizonyos kedvezményezettek jelentős mértékben hozzájárultak a rájuk vonatkozó szerkezetátalakítási terv végrehajtásához. Ennek ellenére a Bizottság megállapítja, hogy Olaszország nem határozott meg egyetlen olyan kritériumot sem, amely lehetővé tenné a támogatás összegének arányosítását a kedvezményezettek által nyújtott hozzájárulások mértékéhez képest. Az 1998. február 10-i rendeletben megtalálható egyetlen kritérium a támogatási kérelmek beérkezésének sorrendje. A fentiek alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Olaszország a szóban forgó támogatásra vonatkozóan nem határozott meg olyan eljárást, amely lehetővé tenné a kedvezményezettek tényleges saját forrásból származó hozzájárulásának és a támogatási összeg minimálisra csökkentésének ellenőrzését. Tehát valóban lehetséges, hogy a támogatások bizonyos kedvezményezettjei nem feleltek meg ezeknek a feltételeknek.

| (50) | Negyedszer, az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 67b. pontja értelmében a verseny túlzott torzulásának megakadályozását célzó, az iránymutatások 35–39. pontjában leírt kompenzációs intézkedések nem alkalmazhatók a kis- és közepes vállalkozásokra. Ugyanakkor, a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 82b. pontja értelmében, az iránymutatások 38–42. pontjában meghatározott ilyen típusú támogatásokat akkor kell nyújtani, ha a támogatás kedvezményezettje közepes vállalkozás. A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország nem írta elő ilyen jellegű kompenzációs intézkedések végrehajtását arra az esetre, ha a szóban forgó támogatás kedvezményezettje közepes vállalkozás. |
| --- | --- |

(50)

Negyedszer, az 1999. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 67b. pontja értelmében a verseny túlzott torzulásának megakadályozását célzó, az iránymutatások 35–39. pontjában leírt kompenzációs intézkedések nem alkalmazhatók a kis- és közepes vállalkozásokra. Ugyanakkor, a 2004. évi szerkezetátalakítási iránymutatás 82b. pontja értelmében, az iránymutatások 38–42. pontjában meghatározott ilyen típusú támogatásokat akkor kell nyújtani, ha a támogatás kedvezményezettje közepes vállalkozás. A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország nem írta elő ilyen jellegű kompenzációs intézkedések végrehajtását arra az esetre, ha a szóban forgó támogatás kedvezményezettje közepes vállalkozás.

| (51) | Végül, ha a támogatásban olyan szövetkezetek részesülnek, amelyek fő tevékenysége a halászat, Olaszország nem nyújtott be egyetlen, a flottakapacitás csökkentésére irányuló, a 2001. évi halászati iránymutatás 2.2.5. pontjában vagy a 2004. évi halászati iránymutatás 4.1.2. pontjában, vagy a 2008. évi halászati iránymutatás 4.2. pontjában előírt tervet sem. |
| --- | --- |

(51)

Végül, ha a támogatásban olyan szövetkezetek részesülnek, amelyek fő tevékenysége a halászat, Olaszország nem nyújtott be egyetlen, a flottakapacitás csökkentésére irányuló, a 2001. évi halászati iránymutatás 2.2.5. pontjában vagy a 2004. évi halászati iránymutatás 4.1.2. pontjában, vagy a 2008. évi halászati iránymutatás 4.2. pontjában előírt tervet sem.

| (52) | A Bizottság felhívja Olaszország figyelmét arra, hogy a 2006. március 6-i közlemény nem módosította a szerkezetátalakítási támogatásokra alkalmazandó kritériumokat és feltételeket. A cél az volt, hogy a tagállamokat felszólítsák bizonyos intézkedések megtételére a halászati ágazat nehézségeinek csökkentése érdekében. A Bizottság által javasolt intézkedések között szerepel az a lehetőség, hogy a tagállamok a vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó támogatásokat vezessenek be. A fenti közleményben a Bizottság pontosítani szándékozott a szerkezetátalakítási iránymutatások alkalmazásának módját, azonban nem említette, hogy azoktól el lehet térni. A szerkezetátalakítási iránymutatásokat teljes egészükben alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság felhívja Olaszország figyelmét arra, hogy a 2006. március 6-i közlemény nem módosította a szerkezetátalakítási támogatásokra alkalmazandó kritériumokat és feltételeket. A cél az volt, hogy a tagállamokat felszólítsák bizonyos intézkedések megtételére a halászati ágazat nehézségeinek csökkentése érdekében. A Bizottság által javasolt intézkedések között szerepel az a lehetőség, hogy a tagállamok a vállalkozások megmentését és szerkezetátalakítását célzó támogatásokat vezessenek be. A fenti közleményben a Bizottság pontosítani szándékozott a szerkezetátalakítási iránymutatások alkalmazásának módját, azonban nem említette, hogy azoktól el lehet térni. A szerkezetátalakítási iránymutatásokat teljes egészükben alkalmazni kell.

| (53) | Végül az olasz hatóságok nem említettek további érveket, továbbá nem küldtek kiegészítő információkat, amelyek azt sugallnák, hogy a szóban forgó támogatások a közös piaccal összeegyeztethetőek lennének az EK-Szerződés egyéb rendelkezései vagy az állami támogatásokra vonatkozó jogszabályok, szabályozások vagy iránymutatások alapján. |
| --- | --- |

(53)

Végül az olasz hatóságok nem említettek további érveket, továbbá nem küldtek kiegészítő információkat, amelyek azt sugallnák, hogy a szóban forgó támogatások a közös piaccal összeegyeztethetőek lennének az EK-Szerződés egyéb rendelkezései vagy az állami támogatásokra vonatkozó jogszabályok, szabályozások vagy iránymutatások alapján.

6.   VÉGKÖVETKEZTETÉS

| (54) | A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében jogtalanul nyújtotta a halászati és halgazdálkodási ágazat szövetkezeteinek szerkezetátalakítását célzó támogatást. |
| --- | --- |

(54)

A Bizottság megállapítja, hogy Olaszország a Szerződés 88. cikkének (3) bekezdése értelmében jogtalanul nyújtotta a halászati és halgazdálkodási ágazat szövetkezeteinek szerkezetátalakítását célzó támogatást.

| (55) | Az e határozat 5. részében leírt elemzés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal. |
| --- | --- |

(55)

Az e határozat 5. részében leírt elemzés alapján a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a szóban forgó támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

7.   VISSZAFIZETÉS

| (56) | A 659/1999/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően a jogellenesen nyújtott állami támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal, és azt a kedvezményezetteknek vissza kell fizetniük. Ez a cél akkor teljesül, ha a kedvezményezettek, vagy más szóval a támogatásban részesült gazdaságok visszafizették a szóban forgó támogatás esetlegesen késedelmi kamatokkal növelt összegét. Ennek ellenére az 1. cikk kimondja, hogy „a Bizottság nem követeli meg a támogatás visszafizetését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével”. Meg kell vizsgálni, hogy az adott esetben a közösségi jog egyik általános elve, mint a törvénybe vetett bizalom és a jogbiztonság elve, alkalmazható lehetne-e a jogellenesen nyújtott és a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatások kedvezményezettek által történő visszafizetésének kizárására. |
| --- | --- |

(56)

A 659/1999/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének megfelelően a jogellenesen nyújtott állami támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal, és azt a kedvezményezetteknek vissza kell fizetniük. Ez a cél akkor teljesül, ha a kedvezményezettek, vagy más szóval a támogatásban részesült gazdaságok visszafizették a szóban forgó támogatás esetlegesen késedelmi kamatokkal növelt összegét. Ennek ellenére az 1. cikk kimondja, hogy „a Bizottság nem követeli meg a támogatás visszafizetését, amennyiben az ellentétes a közösségi jog valamelyik általános elvével”. Meg kell vizsgálni, hogy az adott esetben a közösségi jog egyik általános elve, mint a törvénybe vetett bizalom és a jogbiztonság elve, alkalmazható lehetne-e a jogellenesen nyújtott és a közös piaccal összeegyeztethetetlen támogatások kedvezményezettek által történő visszafizetésének kizárására.

| (57) | Emlékeztetni kell arra, hogy a tagállamok feladata annak ellenőrzése, hogy a nemzeti intézkedések összeegyeztethetőek legyenek az állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályozással a verseny torzulásának elkerülése érdekében, továbbá a tagállamok az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően kötelesek bejelenteni a Bizottságnak minden állami támogatást, és a támogatást annak vizsgálata előtt nem folyósíthatják. Ezért arra vonatkozóan, hogy a kedvezményezettek hivatkozhatnak-e a törvénybe vetett bizalom elvére a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésének elkerülése érdekében, a Bíróság joggyakorlatából látszik, hogy „rendkívüli körülményektől eltekintve valamely támogatás kedvezményezettje nem hivatkozhat e támogatás szabályszerűségébe vetett jogos bizalomra, amennyiben azt az állami támogatások előzetes ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések megsértésével nyújtották. A kellő gondossággal eljáró piaci szereplőnek ugyanis rendszerint módjában áll meggyőződni az eljárás betartásáról...” (11). |
| --- | --- |

(57)

Emlékeztetni kell arra, hogy a tagállamok feladata annak ellenőrzése, hogy a nemzeti intézkedések összeegyeztethetőek legyenek az állami támogatásokra vonatkozó közösségi szabályozással a verseny torzulásának elkerülése érdekében, továbbá a tagállamok az EK-Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megfelelően kötelesek bejelenteni a Bizottságnak minden állami támogatást, és a támogatást annak vizsgálata előtt nem folyósíthatják. Ezért arra vonatkozóan, hogy a kedvezményezettek hivatkozhatnak-e a törvénybe vetett bizalom elvére a jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatás visszafizetésének elkerülése érdekében, a Bíróság joggyakorlatából látszik, hogy „rendkívüli körülményektől eltekintve valamely támogatás kedvezményezettje nem hivatkozhat e támogatás szabályszerűségébe vetett jogos bizalomra, amennyiben azt az állami támogatások előzetes ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések megsértésével nyújtották. A kellő gondossággal eljáró piaci szereplőnek ugyanis rendszerint módjában áll meggyőződni az eljárás betartásáról...” (11).

| (58) | A 265/85 Van den Bergh en Jurgens BV kontra Bizottság esetben (12) a Bíróság megállapította, hogy „[...] a bizalomvédelem elvét érvényesítheti az a piaci szereplő, amelyben egy intézmény megalapozott elvárást keltett. Ennek ellenére a gondos és körültekintő piaci szereplő, aki képes előre látni az olyan közösségi intézkedés elfogadását, amely érdekeit érintheti, ezen intézkedés meghozatalát követően nem hivatkozhat a bizalomvédelem elvére”. |
| --- | --- |

(58)

A 265/85 Van den Bergh en Jurgens BV kontra Bizottság esetben (12) a Bíróság megállapította, hogy „[...] a bizalomvédelem elvét érvényesítheti az a piaci szereplő, amelyben egy intézmény megalapozott elvárást keltett. Ennek ellenére a gondos és körültekintő piaci szereplő, aki képes előre látni az olyan közösségi intézkedés elfogadását, amely érdekeit érintheti, ezen intézkedés meghozatalát követően nem hivatkozhat a bizalomvédelem elvére”.

| (59) | A korábbi támogatásoknak a 2001. évi halászati iránymutatáshoz igazítása érdekében a Bizottság javasolta a tagállamoknak, hogy 2001. július 1-jéig módosítsák a halászati ágazatra vonatkozó támogatásokat. A joggyakorlat (13) megerősítette, hogy az iránymutatásban szereplő ilyen jellegű javaslat szabályszerű és rendszeres együttműködési elemnek minősül, amelynek keretében a Bizottság a tagállamokkal együtt folyamatosan felülvizsgálja a korábbi támogatásokat és javaslatot tesz a szükséges intézkedésekre vonatkozóan. Ily módon nem lenne ésszerű a Bizottság és az egyes tagállamok közötti megállapodás egy az összes korábbi támogatást tartalmazó lista elkészítéséről, hanem legyen a tagállamok feladata a támogatások szükség szerinti módosítása. Ezt az is alátámasztja, hogy a tagállamok közreműködnek az új iránymutatások kidolgozásában, és már azok hatálybalépése előtt alaposan ismerik a szóban forgó irányelvek korábbi támogatásokra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(59)

A korábbi támogatásoknak a 2001. évi halászati iránymutatáshoz igazítása érdekében a Bizottság javasolta a tagállamoknak, hogy 2001. július 1-jéig módosítsák a halászati ágazatra vonatkozó támogatásokat. A joggyakorlat (13) megerősítette, hogy az iránymutatásban szereplő ilyen jellegű javaslat szabályszerű és rendszeres együttműködési elemnek minősül, amelynek keretében a Bizottság a tagállamokkal együtt folyamatosan felülvizsgálja a korábbi támogatásokat és javaslatot tesz a szükséges intézkedésekre vonatkozóan. Ily módon nem lenne ésszerű a Bizottság és az egyes tagállamok közötti megállapodás egy az összes korábbi támogatást tartalmazó lista elkészítéséről, hanem legyen a tagállamok feladata a támogatások szükség szerinti módosítása. Ezt az is alátámasztja, hogy a tagállamok közreműködnek az új iránymutatások kidolgozásában, és már azok hatálybalépése előtt alaposan ismerik a szóban forgó irányelvek korábbi támogatásokra gyakorolt hatását.

| (60) | Olaszország fenntartja, hogy álláspontja szerint a szóban forgó támogatás csak a Bizottság által 1999. március 11-én NN 24/98 számon jóváhagyott támogatás megújítása volt, tehát korábbi támogatásnak minősül. A Bizottság véleménye szerint a támogatás csak 2001. június 30. előtt minősült korábbi támogatásnak. Erre vonatkozóan a fentiekkel összhangban a Bizottság megállapítja, hogy Olaszország a szükséges intézkedések keretében elfogadta a halászati és halgazdálkodási ágazatban nyújtott korábbi támogatások módosítására vonatkozó javaslatot mind a 2001. évi, mind a 2004. évi halászati iránymutatás elfogadása után. 2001. július 1. után tehát a támogatás új támogatássá vált, mivel azt a 2001. évi halászati iránymutatáshoz kellett volna igazítani. |
| --- | --- |

(60)

Olaszország fenntartja, hogy álláspontja szerint a szóban forgó támogatás csak a Bizottság által 1999. március 11-én NN 24/98 számon jóváhagyott támogatás megújítása volt, tehát korábbi támogatásnak minősül. A Bizottság véleménye szerint a támogatás csak 2001. június 30. előtt minősült korábbi támogatásnak. Erre vonatkozóan a fentiekkel összhangban a Bizottság megállapítja, hogy Olaszország a szükséges intézkedések keretében elfogadta a halászati és halgazdálkodási ágazatban nyújtott korábbi támogatások módosítására vonatkozó javaslatot mind a 2001. évi, mind a 2004. évi halászati iránymutatás elfogadása után. 2001. július 1. után tehát a támogatás új támogatássá vált, mivel azt a 2001. évi halászati iránymutatáshoz kellett volna igazítani.

| (61) | A 659/1999/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdése alapján elképzelhető, hogy az alapján, hogy a Bizottság nem tette közzé a 2001. évi halászati iránymutatás olasz kormány részéről történő elfogadását, bizonyos kedvezményezettek jóhiszeműen azt feltételezhették, hogy a szóban forgó nemzeti támogatás még korábbi támogatásnak minősült. A 26. cikk kimondja, hogy a Bizottságnak „összesítést kell közzétennie [...] az 1. cikk (18) és (19) bekezdésének alkalmazásával hozott határozatairól”. A fenti rendelet 18. cikke értelmében „ha a Bizottság [...] arra a következtetésre jut, hogy a korábbi támogatás nem, vagy már nem egyeztethető össze a közös piaccal, ajánlást ad ki, amelyben javaslatot tesz az érintett tagállamnak a szükséges intézkedésekre vonatkozóan.” A 659/1999/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése értelmében attól kezdve, hogy egy tagállam elfogadja a szükséges intézkedésekre tett javaslatot, a Bizottság „ezt tudomásul veszi” és erről tájékoztatja a tagállamot. |
| --- | --- |

(61)

A 659/1999/EK rendelet 26. cikkének (1) bekezdése alapján elképzelhető, hogy az alapján, hogy a Bizottság nem tette közzé a 2001. évi halászati iránymutatás olasz kormány részéről történő elfogadását, bizonyos kedvezményezettek jóhiszeműen azt feltételezhették, hogy a szóban forgó nemzeti támogatás még korábbi támogatásnak minősült. A 26. cikk kimondja, hogy a Bizottságnak „összesítést kell közzétennie [...] az 1. cikk (18) és (19) bekezdésének alkalmazásával hozott határozatairól”. A fenti rendelet 18. cikke értelmében „ha a Bizottság [...] arra a következtetésre jut, hogy a korábbi támogatás nem, vagy már nem egyeztethető össze a közös piaccal, ajánlást ad ki, amelyben javaslatot tesz az érintett tagállamnak a szükséges intézkedésekre vonatkozóan.” A 659/1999/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdése értelmében attól kezdve, hogy egy tagállam elfogadja a szükséges intézkedésekre tett javaslatot, a Bizottság „ezt tudomásul veszi” és erről tájékoztatja a tagállamot.

| (62) | A Bizottság nem tette közzé az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában a 2001. évi halászati iránymutatás végrehajtása érdekében szükséges intézkedésekre tett javaslatok egyes tagállamok által történő elfogadását. Tehát a Bizottság nehezen bizonyíthatja, hogy a kedvezményezettek megfelelő tájékoztatást kaptak a javaslat olasz kormány részéről történő elfogadásáról és a támogatási szabályok ezzel járó változásáról. Sor került erre azonban a 2004. évi halászati iránymutatás esetében közzétett értesítéssel (14). |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság nem tette közzé az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában a 2001. évi halászati iránymutatás végrehajtása érdekében szükséges intézkedésekre tett javaslatok egyes tagállamok által történő elfogadását. Tehát a Bizottság nehezen bizonyíthatja, hogy a kedvezményezettek megfelelő tájékoztatást kaptak a javaslat olasz kormány részéről történő elfogadásáról és a támogatási szabályok ezzel járó változásáról. Sor került erre azonban a 2004. évi halászati iránymutatás esetében közzétett értesítéssel (14).

| (63) | Ezért – bár van olyan elv, amely szerint a piaci szereplők általában nem hivatkozhatnak a jogos elvárásra a jogellenes állami támogatások esetén – a Bizottság kiemeli, hogy a szóban forgó esetben a szükséges intézkedések elfogadásáról szóló értesítés 2005. november 11-i közzétételének időpontjáig a gondos és körültekintő piaci szereplő jogosan vélhette, hogy a szóban forgó állami támogatás még mindig korábbi támogatásnak minősül, tehát nem tekintendő új támogatásnak. |
| --- | --- |

(63)

Ezért – bár van olyan elv, amely szerint a piaci szereplők általában nem hivatkozhatnak a jogos elvárásra a jogellenes állami támogatások esetén – a Bizottság kiemeli, hogy a szóban forgó esetben a szükséges intézkedések elfogadásáról szóló értesítés 2005. november 11-i közzétételének időpontjáig a gondos és körültekintő piaci szereplő jogosan vélhette, hogy a szóban forgó állami támogatás még mindig korábbi támogatásnak minősül, tehát nem tekintendő új támogatásnak.

| (64) | Következésképpen a szóban forgó esetben a Bizottság úgy véli, hogy a 2005. november 11. előtt folyósított támogatások visszafizetése ellentétes lenne a törvénybe vetett bizalom és a jogbiztonság elvével. Ezért a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének megfelelően csak a 2005. november 12. után folyósított támogatásokat kell visszafizetni. |
| --- | --- |

(64)

Következésképpen a szóban forgó esetben a Bizottság úgy véli, hogy a 2005. november 11. előtt folyósított támogatások visszafizetése ellentétes lenne a törvénybe vetett bizalom és a jogbiztonság elvével. Ezért a 659/1999/EK rendelet 14. cikkének megfelelően csak a 2005. november 12. után folyósított támogatásokat kell visszafizetni.

| (65) | E határozat a szóban forgó támogatásra vonatkozik és haladéktalanul végre kell hajtani, különös tekintettel a szóban forgó támogatás keretében folyósított összes egyedi támogatás visszafizetésére, azon projektekre vonatkozó támogatások kivételével, amelyek a támogatás folyósításának időpontjában megfeleltek a de minimis szabályozásban vagy az alkalmazható mentességben, vagy a Bizottság által jóváhagyott támogatásban meghatározott összes feltételnek, |
| --- | --- |

(65)

E határozat a szóban forgó támogatásra vonatkozik és haladéktalanul végre kell hajtani, különös tekintettel a szóban forgó támogatás keretében folyósított összes egyedi támogatás visszafizetésére, azon projektekre vonatkozó támogatások kivételével, amelyek a támogatás folyósításának időpontjában megfeleltek a de minimis szabályozásban vagy az alkalmazható mentességben, vagy a Bizottság által jóváhagyott támogatásban meghatározott összes feltételnek,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Olaszország által a halászati és halgazdálkodási ágazatban működő szövetkezetek és konzorciumaik szerkezetátalakítását célzó, jogellenesen a Szerződés 88. cikke (3) bekezdésének megsértésével nyújtott támogatás összeegyeztethetetlen a közös piaccal.

2. cikk

A halászati ágazatban működő szövetkezet vagy konzorcium részére az e határozat 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott támogatás címén nyújtott egyedi támogatások nem minősülnek támogatásnak, ha folyósításuk időpontjában megfeleltek a 994/98/EK tanácsi rendelet (15) 2. cikke értelmében hozott, az adott időpontban alkalmazandó rendeletben előírt feltételeknek.

3. cikk

Az e határozat 1. cikkének (1) bekezdésében meghatározott támogatás címén nyújtott egyedi támogatások, amelyek folyósításuk időpontjában megfeleltek a 994/98/EK határozat 1. cikke értelmében hozott rendeletben előírt feltételeknek vagy bármely más, jóváhagyott támogatásban meghatározott feltételeknek, az adott támogatási típusra alkalmazott maximális intenzitás mértékéig összeegyeztethetőek a közös piaccal.

4. cikk

(1)   Olaszország köteles a kedvezményezettekkel visszafizettetni az 1. cikk szerinti, 2005. november 12. után nyújtott, nem összeegyeztethető támogatást.

(2)   A visszatérítendő összegek kamattal együtt értendők, amely attól a naptól esedékes, amikor az összeget a kedvezményezett rendelkezésére bocsátották, az összeg tényleges visszatérítésének napjáig.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (16) V. fejezetében meghatározott módon kell kiszámítani.

(4)   E határozat elfogadásának napjától kezdődően Olaszország törli az 1. cikkben meghatározott támogatás keretében függőben lévő összes kifizetést.

5. cikk

(1)   Az 1. cikk szerinti támogatás visszatérítése azonnali és tényleges.

(2)   Olaszország gondoskodik arról, hogy e határozatot a közzététel időpontjától számított négy hónapon belül végrehajtsák.

6. cikk

(1)   E határozat közzétételétől számított két hónapon belül Olaszország az alábbi információkat szolgáltatja:

| a) | a halászati ágazatban működő olyan szövetkezetek és konzorciumaik listáját, amelyek a 2. és a 3. cikk értelmében támogatásban részesültek, feltüntetve az egyes kedvezményezetteknek folyósított összegeket; |
| --- | --- |

a)

a halászati ágazatban működő olyan szövetkezetek és konzorciumaik listáját, amelyek a 2. és a 3. cikk értelmében támogatásban részesültek, feltüntetve az egyes kedvezményezetteknek folyósított összegeket;

| b) | a teljes összeget (tőke és kamatai), amelyet az egyes kedvezményezetteknek vissza kell téríteniük; |
| --- | --- |

b)

a teljes összeget (tőke és kamatai), amelyet az egyes kedvezményezetteknek vissza kell téríteniük;

| c) | az e határozat végrehajtása érdekében már megvalósított és előirányzott intézkedések részletes leírását; |
| --- | --- |

c)

az e határozat végrehajtása érdekében már megvalósított és előirányzott intézkedések részletes leírását;

| d) | az azt igazoló iratokat, hogy a kedvezményezetteket kötelezték a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

d)

az azt igazoló iratokat, hogy a kedvezményezetteket kötelezték a támogatás visszafizetésére.

(2)   Olaszország tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtására hozott belföldi intézkedések menetéről az 1., a 2. és a 3. cikkben meghatározott támogatás teljes visszafizetéséig. A Bizottság egyszerű kérésére Olaszország haladéktalanul elküldi az e határozat alkalmazása érdekében már végrehajtott és a tervezett intézkedésekre vonatkozó információkat. Részletes információkkal is szolgál a kedvezményezettek által már visszafizetett támogatás és kamatok összege tekintetében.

7. cikk

Ennek a határozatnak az Olasz Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2009. október 28-án.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

1

(2)  A 2006.8.25.-i HL C 202. számának 11. oldalán közzétett levél.

2

(3)  HL C 100., 1997.3.27., 12. o.

3

(4)  HL C 19., 2001.1.20., 7. o.

4

(5)  A szükségesnek tartott intézkedések tagállamok által történő elfogadásának következményeit egyértelműen tartalmazta a C-313/90 számú, Comité internationale de la rayonne et des fibres synthétiques és társai kontra Bizottság esetben hozott ítélet (35. pont): „...a szabályozásban meghatározott és a tagállamok által elfogadott szabályok következménye különösen a szabályozás hatálya alá tartozó bizonyos állami támogatásokra vonatkozóan a korábbi jóváhagyás hatályon kívül helyezése, ezért ezek új támogatásnak minősülnek és előzetes bejelentési kötelezettség alá tartoznak.”

5

Comité internationale de la rayonne et des fibres synthétiques és társai

Bizottság

(6)  HL C 288., 1999.10.9., 2. o.

6

(7)  HL C 229., 2004.9.14., 5. o.

7

(8)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

8

(9)  COM(2006) 103 végleges.

9

(10)  HL C 84., 2008.4.3., 10. o.

10

(11)  C-5/89 eset, Bizottság kontra Németország (1990) EBHT I-3437. o., 14. pont, C-169/95 eset, Spanyolország kontra Bizottság (1997) EBHT I-135. o., 51. pont és T-55/99 eset, CETM kontra Bizottság (2000) EBHT II-3207. o., 121. pont.

11

Bizottság

Németország

Spanyolország

Bizottság

CETM

Bizottság

(12)  265/85 eset, Van den Berg en Jurgens kontra Bizottság (1987) EBHT 1155. o., 44. pont.

12

Van den Berg en Jurgens

Bizottság

(13)  C-311/94 eset, Ijssel-Vliet Combinatie BV kontra Minister van Economische Zaken (1996) EBHT I-5023. o., 36–44. pont.

13

Ijssel-Vliet Combinatie BV

Minister van Economische Zaken

(14)  HL C 278., 2005.11.11., 14. o.

14

(15)  HL L 142., 1998.5.14., 1. o.

15

(16)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

16

---