# Az Európai Unió L 41/2010

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2010.041.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 41 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 53. évfolyam2010. február 16. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2010.041.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 41

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

53. évfolyam2010. február 16.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 130/2010/EU rendelete (2010. február 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 131/2010/EU rendelete (2010. február 15.) a gabonaágazatban a 2010. február 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 3 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 2010/92/KKBP határozata (2010. február 15.) a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedések meghosszabbításáról | 6 |
| | | 2010/93/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2009. december 18.) a 2011–2013 közötti időszak vonatkozásában a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló többéves közösségi program elfogadásáról
  (az értesítés a C(2009) 10121. számú dokumentummal történt) | 8 |
| | | 2010/94/EU |
| | * | Az EU–Svájc Vegyes Bizottság 1/2010 határozata (2010. január 28.) az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve III. és IVb. táblázatának felváltásáról | 72 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 130/2010/EU rendelete (2010. február 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 131/2010/EU rendelete (2010. február 15.) a gabonaágazatban a 2010. február 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

3

HATÁROZATOK

*

A Tanács 2010/92/KKBP határozata (2010. február 15.) a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedések meghosszabbításáról

6

2010/93/EU

*

A Bizottság határozata (2009. december 18.) a 2011–2013 közötti időszak vonatkozásában a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló többéves közösségi program elfogadásáról
  (az értesítés a C(2009) 10121. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2009) 10121. számú dokumentummal történt)

8

2010/94/EU

*

Az EU–Svájc Vegyes Bizottság 1/2010 határozata (2010. január 28.) az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve III. és IVb. táblázatának felváltásáról

72

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az egyes fogyasztásra kész élelmiszerekben a Listeria monocytogenes előfordulási gyakoriságát vizsgáló, a tagállamokban végrehajtandó összehangolt monitoringprogramhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2010. február 5-i 2010/75/EU bizottsági határozathoz (HL L 37., 2010.2.10.) | 75 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az egyes fogyasztásra kész élelmiszerekben a Listeria monocytogenes előfordulási gyakoriságát vizsgáló, a tagállamokban végrehajtandó összehangolt monitoringprogramhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2010. február 5-i 2010/75/EU bizottsági határozathoz (HL L 37., 2010.2.10.)

Listeria monocytogenes

HL L 37., 2010.2.10.

75

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 16.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 41/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 41/1

---

A BIZOTTSÁG 130/2010/EU RENDELETE

(2010. február 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. február 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 15-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 126,1 |
| JO | 85,0 |
| MA | 86,2 |
| TN | 126,0 |
| TR | 105,4 |
| ZZ | 105,7 |
| 0707 00 05 | JO | 152,5 |
| MA | 83,3 |
| TR | 147,9 |
| ZZ | 127,9 |
| 0709 90 70 | IL | 247,1 |
| MA | 165,5 |
| TR | 152,3 |
| ZZ | 188,3 |
| 0709 90 80 | EG | 69,8 |
| MA | 131,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 10 20 | EG | 49,6 |
| IL | 57,4 |
| MA | 43,2 |
| TN | 51,6 |
| TR | 59,0 |
| ZZ | 52,2 |
| 0805 20 10 | IL | 149,6 |
| MA | 86,9 |
| TR | 77,2 |
| ZZ | 104,6 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,4 |
| EG | 57,3 |
| IL | 92,4 |
| JM | 106,6 |
| MA | 124,7 |
| PK | 32,3 |
| TR | 73,9 |
| ZZ | 77,7 |
| 0805 50 10 | EG | 74,5 |
| IL | 76,3 |
| MA | 58,3 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 68,8 |
| 0808 10 80 | CA | 97,5 |
| CL | 59,9 |
| CN | 66,0 |
| MK | 24,7 |
| US | 121,6 |
| ZZ | 73,9 |
| 0808 20 50 | CL | 75,8 |
| CN | 74,2 |
| US | 98,5 |
| ZA | 100,3 |
| ZZ | 87,2 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

126,1

JO

85,0

MA

86,2

TN

126,0

TR

105,4

ZZ

105,7

0707 00 05

JO

152,5

MA

83,3

TR

147,9

ZZ

127,9

0709 90 70

IL

247,1

MA

165,5

TR

152,3

ZZ

188,3

0709 90 80

EG

69,8

MA

131,9

ZZ

100,9

0805 10 20

EG

49,6

IL

57,4

MA

43,2

TN

51,6

TR

59,0

ZZ

52,2

0805 20 10

IL

149,6

MA

86,9

TR

77,2

ZZ

104,6

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,4

EG

57,3

IL

92,4

JM

106,6

MA

124,7

PK

32,3

TR

73,9

ZZ

77,7

0805 50 10

EG

74,5

IL

76,3

MA

58,3

TR

66,0

ZZ

68,8

0808 10 80

CA

97,5

CL

59,9

CN

66,0

MK

24,7

US

121,6

ZZ

73,9

0808 20 50

CL

75,8

CN

74,2

US

98,5

ZA

100,3

ZZ

87,2

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 16.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 41/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 41/3

---

A BIZOTTSÁG 131/2010/EU RENDELETE

(2010. február 15.)

a gabonaágazatban a 2010. február 16-tól alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2010. február 16-tól az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat 2010. február 16-tól az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2010. február 16-tól alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2010. február 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 15-én.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2010. február 16-tól alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 38,81 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 19,26 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 19,26 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 38,81 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

38,81

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

19,26

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

19,26

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

38,81

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

1.2.2010-12.2.2010

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 149,01 | 102,36 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 169,44 | 159,44 | 139,44 | 98,10 |
| Öböl-beli árnövelés | 50,99 | 15,29 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | — | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

149,01

102,36

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

169,44

159,44

139,44

98,10

Öböl-beli árnövelés

50,99

15,29

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

—

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 22,96 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | — EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

22,96 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

— EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

HATÁROZATOK

| 16.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 41/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 41/6

---

A TANÁCS 2010/92/KKBP HATÁROZATA

(2010. február 15.)

a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedések meghosszabbításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2004. február 19-én elfogadta a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2004/161/KKBP közös álláspontot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2004. február 19-én elfogadta a Zimbabwéval szembeni korlátozó intézkedések megújításáról szóló 2004/161/KKBP közös álláspontot (1).

| (2) | A Tanács 2009. január 26-án elfogadott 2009/68/KKBP közös álláspontja (2)2010. február 20-ig meghosszabbította a 2004/161/KKBP közös álláspontot. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2009. január 26-án elfogadott 2009/68/KKBP közös álláspontja (2)2010. február 20-ig meghosszabbította a 2004/161/KKBP közös álláspontot.

| (3) | Tekintettel a zimbabwei helyzetre és különösen arra, hogy nem történt előrehaladás a 2008 szeptemberében aláírt globális politikai megállapodás végrehajtása terén, a 2004/161/KKBP közös álláspontban megfogalmazott korlátozó intézkedéseket egy újabb 12 hónapos időtartammal meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel a zimbabwei helyzetre és különösen arra, hogy nem történt előrehaladás a 2008 szeptemberében aláírt globális politikai megállapodás végrehajtása terén, a 2004/161/KKBP közös álláspontban megfogalmazott korlátozó intézkedéseket egy újabb 12 hónapos időtartammal meg kell hosszabbítani.

| (4) | Már nem indokolt azonban, hogy meghatározott személyek és szervezetek szerepeljenek azoknak a személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a listáján, akikre vagy amelyekre a 2004/161/KKBP közös álláspontot alkalmazni kell. A 2004/161/KKBP közös álláspont mellékletében szereplő listát ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Már nem indokolt azonban, hogy meghatározott személyek és szervezetek szerepeljenek azoknak a személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a listáján, akikre vagy amelyekre a 2004/161/KKBP közös álláspontot alkalmazni kell. A 2004/161/KKBP közös álláspont mellékletében szereplő listát ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/161/KKBP közös álláspontban előírt korlátozó intézkedéseket 2011. február 20-ig meg kell hosszabbítani.

2. cikk

Az e határozat mellékletében említett személyeket és szervezeteket el kell hagyni a 2004/161/KKBP közös álláspont mellékletében szereplő listáról.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2010. február 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

Á. GABILONDO

---

(1)  HL L 50., 2004.2.20., 66. o.

1

(2)  HL L 23., 2009.1.27., 43. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2. cikkben említett személyek és szervezetek

I.   SZEMÉLYEK

| 3. | Al Shanfari, Thamer Bin |
| --- | --- |

3.

Al Shanfari, Thamer Bin

| 39. | Dabengwa, Dumiso |
| --- | --- |

39.

Dabengwa, Dumiso

| 54. | Hove, Richard |
| --- | --- |

54.

Hove, Richard

| 57. | Jangara (másképp: Changara), Thomsen |
| --- | --- |

57.

Jangara (másképp: Changara), Thomsen

| 113. | Msika, Joseph W. |
| --- | --- |

113.

Msika, Joseph W.

| 203. | Zvinavashe, Vitalis |
| --- | --- |

203.

Zvinavashe, Vitalis

II.   SZERVEZETEK

| 16. | Industrial Development Corporation of Zimbabwe |
| --- | --- |

16.

Industrial Development Corporation of Zimbabwe

| 17. | Intermarket Holdings Ltd |
| --- | --- |

17.

Intermarket Holdings Ltd

| 22. | Oryx Diamonds Ltd (másképp: Oryx Natural Resources) |
| --- | --- |

22.

Oryx Diamonds Ltd (másképp: Oryx Natural Resources)

| 27. | Scotfin Ltd |
| --- | --- |

27.

Scotfin Ltd

| 33. | ZB Financial Holdings Ltd (másképp: Finhold) |
| --- | --- |

33.

ZB Financial Holdings Ltd (másképp: Finhold)

| 34. | ZB Holdings Ltd |
| --- | --- |

34.

ZB Holdings Ltd

| 37. | Zimbabwe Iron and Steel Company (másképp: Zisco, Ziscosteel) |
| --- | --- |

37.

Zimbabwe Iron and Steel Company (másképp: Zisco, Ziscosteel)

| 39. | Zimre Holdings Ltd |
| --- | --- |

39.

Zimre Holdings Ltd

| 40. | Zimre Reinsurance Company (PVT) Ltd |
| --- | --- |

40.

Zimre Reinsurance Company (PVT) Ltd

---

| 16.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 41/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 41/8

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. december 18.)

a 2011–2013 közötti időszak vonatkozásában a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló többéves közösségi program elfogadásáról

(az értesítés a C(2009) 10121. számú dokumentummal történt)

(2010/93/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi keretrendszer létrehozásáról, valamint a közös halászati politika tekintetében a tudományos tanácsadás támogatásáról szóló, 2008. február 25-i 199/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 199/2008/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése alapján a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi programot hároméves időszakokra kell kidolgozni. Ezért a 2011–2013 közötti időszakra szükség van közösségi program létrehozására. |
| --- | --- |

(1)

A 199/2008/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdése alapján a halászati ágazatban az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló közösségi programot hároméves időszakokra kell kidolgozni. Ezért a 2011–2013 közötti időszakra szükség van közösségi program létrehozására.

| (2) | Az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a cápák védelmére és a velük való gazdálkodásra vonatkozó európai közösségi cselekvési tervről szóló, 2009. február 5-i bizottsági közlemény (2) a porcoshalakat (Chondrichthyes, a továbbiakban: cápák) érintő fogások kapcsán megbízható és részletes, fajspecifikus mennyiségi és biológiai adatok gyűjtését javasolta. A cápafajokat érintő, szabadidős horgászat keretében ejtett fogások rendszeres ellenőrzése szintén javasolt. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a cápák védelmére és a velük való gazdálkodásra vonatkozó európai közösségi cselekvési tervről szóló, 2009. február 5-i bizottsági közlemény (2) a porcoshalakat (Chondrichthyes, a továbbiakban: cápák) érintő fogások kapcsán megbízható és részletes, fajspecifikus mennyiségi és biológiai adatok gyűjtését javasolta. A cápafajokat érintő, szabadidős horgászat keretében ejtett fogások rendszeres ellenőrzése szintén javasolt.

| (3) | A közlemény alapján a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) azt javasolta, hogy az ilyen jellegű kereskedelmi és szabadidős horgászati tevékenységekre vonatkozó adatokat vegyék fel a régiók szerinti halászati tevékenységek listájára és azon biológiai változók listájára, amelyek kapcsán adatokat kell gyűjteni. |
| --- | --- |

(3)

A közlemény alapján a halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság (HTMGB) azt javasolta, hogy az ilyen jellegű kereskedelmi és szabadidős horgászati tevékenységekre vonatkozó adatokat vegyék fel a régiók szerinti halászati tevékenységek listájára és azon biológiai változók listájára, amelyek kapcsán adatokat kell gyűjteni.

| (4) | A 2011–2013 közötti időszakra szóló többéves közösségi programnak ezért a 2008/949/EK bizottsági határozat (3) keretében a 2009–2010 közötti időszakra szóló programozási időszak tekintetében már előírt adatokon kívül a cápákra vonatkozó adatok gyűjtését, kezelését és felhasználását is biztosítania kell. |
| --- | --- |

(4)

A 2011–2013 közötti időszakra szóló többéves közösségi programnak ezért a 2008/949/EK bizottsági határozat (3) keretében a 2009–2010 közötti időszakra szóló programozási időszak tekintetében már előírt adatokon kívül a cápákra vonatkozó adatok gyűjtését, kezelését és felhasználását is biztosítania kell.

| (5) | A jogbiztonság érdekében a 2008/949/EK határozatot 2011. január 1-jével helyénvaló hatályon kívül helyezni. |
| --- | --- |

(5)

A jogbiztonság érdekében a 2008/949/EK határozatot 2011. január 1-jével helyénvaló hatályon kívül helyezni.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 199/2008/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdése szerinti, az adatok gyűjtésére, kezelésére és felhasználására szolgáló, a 2011–2013 közötti időszakra szóló többéves közösségi programot a melléklet határozza meg.

2. cikk

A 2008/949/EK határozat 2011. január 1-jével hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. december 18-án.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 60., 2008.3.5., 1. o.

1

(2)  COM(2009) 40 végleges.

2

(3)  HL L 346., 2008.12.23., 37. o.

3

---

MELLÉKLET

TÖBBÉVES KÖZÖSSÉGI PROGRAM

I.   FEJEZET

Tárgy és fogalommeghatározások

| 1. | E közösségi program alkalmazásában:
  a)   Aktív hajók: a naptári év során halászati műveletekben (több mint 0 napig) résztvevő hajók. Az a hajó, amely az év során nem vett részt halászati műveletekben, inaktívnak tekintendő.
  b)   Egyidejű mintavétel: a hajó fogásaiban vagy kirakodott zsákmányában található valamennyi faj vagy azok egy előre meghatározott csoportjának egyidejű mintavétele.
  c)   Tengeren töltött napok: bármely olyan, 24 órából (vagy egy részéből) álló folyamatos időszak, amelynek során a hajó egy adott területen és kikötőn kívül tartózkodik.
  d)   Flottaszegmens: az ugyanazon hosszosztályba (teljes hossz) tartozó és az év során ugyanazon fő halászeszköztípust használó hajók csoportja, a III. függelékkel összhangban. A hajók folytathatnak különböző halászati tevékenységeket a referencia-időszakban, de csak egy flottaszegmensbe sorolhatók.
  e)   Halászati napok: a napok ahhoz a területhez társíthatók, ahol az adott tengeren töltött napon a legtöbb halászati időt töltötték. Mindazonáltal a passzív halászeszközök tekintetében, ha egy nap során a hajóról semmiféle műveletet sem végeztek, miközben legalább egy (passzív) eszköz benn volt a tengerben, akkor ezt a napot ahhoz a területhez kell sorolni, ahol az adott halászati úton a halászeszköz legutolsó kivetése történt.
  f)   Halászati út: a halászhajók által egy szárazföldi helyszíntől a kirakodási helyig megtett bármely út, kivéve a nem halászati célú utakat (valamely halászhajó által egy adott helyszíntől a kirakodási helyig megtett olyan út, amely során a hajó nem végez halászati tevékenységet, és amely során a fedélzeten található bármely halászeszközt biztonságosan feltekerték és elrakták, és az közvetlen használatra nem áll rendelkezésre).
  g)   Tevékenységcsoport: hasonló fajokra irányuló, hasonló halászeszköz használatával, az év ugyanazon időszakában és/vagy ugyanazon területen folytatott, hasonló módszerrel jellemzett halászati műveletek csoportja.
  h)   Hajók sokasága: a 26/2004/EK bizottsági rendeletben (1) meghatározott közösségi halászflotta-nyilvántartásban szereplő valamennyi hajó.
  i)   Kiválasztott fajok: gazdálkodási szempontból releváns fajok, amelyekkel kapcsolatban valamely nemzetközi tudományos testület vagy regionális halászati irányítószervezet igényt jelentett be.
  j)   Merítési idő: a halászeszköz minden egyes részegységének kivetésétől egészen bevonásuk megkezdéséig számított idő. |
| --- | --- |

1.

E közösségi program alkalmazásában:

a)   Aktív hajók: a naptári év során halászati műveletekben (több mint 0 napig) résztvevő hajók. Az a hajó, amely az év során nem vett részt halászati műveletekben, inaktívnak tekintendő.

b)   Egyidejű mintavétel: a hajó fogásaiban vagy kirakodott zsákmányában található valamennyi faj vagy azok egy előre meghatározott csoportjának egyidejű mintavétele.

c)   Tengeren töltött napok: bármely olyan, 24 órából (vagy egy részéből) álló folyamatos időszak, amelynek során a hajó egy adott területen és kikötőn kívül tartózkodik.

d)   Flottaszegmens: az ugyanazon hosszosztályba (teljes hossz) tartozó és az év során ugyanazon fő halászeszköztípust használó hajók csoportja, a III. függelékkel összhangban. A hajók folytathatnak különböző halászati tevékenységeket a referencia-időszakban, de csak egy flottaszegmensbe sorolhatók.

e)   Halászati napok: a napok ahhoz a területhez társíthatók, ahol az adott tengeren töltött napon a legtöbb halászati időt töltötték. Mindazonáltal a passzív halászeszközök tekintetében, ha egy nap során a hajóról semmiféle műveletet sem végeztek, miközben legalább egy (passzív) eszköz benn volt a tengerben, akkor ezt a napot ahhoz a területhez kell sorolni, ahol az adott halászati úton a halászeszköz legutolsó kivetése történt.

f)   Halászati út: a halászhajók által egy szárazföldi helyszíntől a kirakodási helyig megtett bármely út, kivéve a nem halászati célú utakat (valamely halászhajó által egy adott helyszíntől a kirakodási helyig megtett olyan út, amely során a hajó nem végez halászati tevékenységet, és amely során a fedélzeten található bármely halászeszközt biztonságosan feltekerték és elrakták, és az közvetlen használatra nem áll rendelkezésre).

g)   Tevékenységcsoport: hasonló fajokra irányuló, hasonló halászeszköz használatával, az év ugyanazon időszakában és/vagy ugyanazon területen folytatott, hasonló módszerrel jellemzett halászati műveletek csoportja.

h)   Hajók sokasága: a 26/2004/EK bizottsági rendeletben (1) meghatározott közösségi halászflotta-nyilvántartásban szereplő valamennyi hajó.

i)   Kiválasztott fajok: gazdálkodási szempontból releváns fajok, amelyekkel kapcsolatban valamely nemzetközi tudományos testület vagy regionális halászati irányítószervezet igényt jelentett be.

j)   Merítési idő: a halászeszköz minden egyes részegységének kivetésétől egészen bevonásuk megkezdéséig számított idő.

| 2. | A következő fogalmak tekintetében az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (www.fao.org/fi/glossary/default.asp) és a HTMGB fogalommeghatározásait kell alkalmazni: anadrom fajok, katadrom fajok, fogások, lábasfejűek, rákfélék, mélyvízi fajok, tengerfenéken élő halak, tengerfenéken élő fajok, kiaknázási módszerek, úszós halak, édesvízi fajok, halászeszközök, kirakodott mennyiségek, visszadobott halak, nagyméretű nyílt tengeri halak, kagylók, halászattól eltérő tevékenység, nyílt tengeri halak, kisméretű nyílt tengeri halak, célszervezetek. |
| --- | --- |

2.

A következő fogalmak tekintetében az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (www.fao.org/fi/glossary/default.asp) és a HTMGB fogalommeghatározásait kell alkalmazni: anadrom fajok, katadrom fajok, fogások, lábasfejűek, rákfélék, mélyvízi fajok, tengerfenéken élő halak, tengerfenéken élő fajok, kiaknázási módszerek, úszós halak, édesvízi fajok, halászeszközök, kirakodott mennyiségek, visszadobott halak, nagyméretű nyílt tengeri halak, kagylók, halászattól eltérő tevékenység, nyílt tengeri halak, kisméretű nyílt tengeri halak, célszervezetek.

II.   FEJEZET

Tartalom és módszertan

A.   A KÖZÖSSÉGI PROGRAM TARTALMA

A közösségi program a következő modulokat tartalmazza:

| 1. | A halászati ágazat értékelésének modulja:
  A halászati ágazat adatgyűjtési programja a következő szakaszokat tartalmazza:






  a) | A gazdasági változók gyűjtésének szakasza |
| --- | --- | --- |

1.

A halászati ágazat értékelésének modulja:

A halászati ágazat adatgyűjtési programja a következő szakaszokat tartalmazza:

a)

A gazdasági változók gyűjtésének szakasza

| b) | A biológiai változók gyűjtésének szakasza |
| --- | --- |

b)

A biológiai változók gyűjtésének szakasza

| c) | A keresztváltozók gyűjtésének szakasza |
| --- | --- |

c)

A keresztváltozók gyűjtésének szakasza

| d) | A tengeren végzett kutatási felmérések szakasza |
| --- | --- |

d)

A tengeren végzett kutatási felmérések szakasza

| 2. | Az akvakultúra- és a feldolgozóipari ágazat gazdasági helyzete értékelésének modulja






  a) | Az akvakultúra-ágazat gazdasági adatai gyűjtésének szakasza |
| --- | --- | --- |

2.

Az akvakultúra- és a feldolgozóipari ágazat gazdasági helyzete értékelésének modulja

a)

Az akvakultúra-ágazat gazdasági adatai gyűjtésének szakasza

| b) | A feldolgozóipar gazdasági adatai gyűjtésének szakasza |
| --- | --- |

b)

A feldolgozóipar gazdasági adatai gyűjtésének szakasza

| 3. | A halászati ágazat tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásai értékelésének modulja |
| --- | --- |

3.

A halászati ágazat tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásai értékelésének modulja

| 4. | Az adatgyűjtési keretrendszer hatálya alá tartozó adatok kezelésének és felhasználásának modulja |
| --- | --- |

4.

Az adatgyűjtési keretrendszer hatálya alá tartozó adatok kezelésének és felhasználásának modulja

B.   PONTOSSÁGI SZINTEK ÉS A MINTAVÉTELI GYAKORISÁG

| 1. | Ha nem lehet mennyiségi célokat meghatározni a mintavételi programokhoz sem a pontossági szinteknek, sem a minta nagyságának a szempontjából, akkor statisztikai értelemben vett kísérleti felméréseket kell létrehozni. Ezek a kísérleti felmérések értékelik a probléma fontosságát, valamint a jövőbeli, részletesebb felmérések szükségességét és költséghatékonyságát is meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

1.

Ha nem lehet mennyiségi célokat meghatározni a mintavételi programokhoz sem a pontossági szinteknek, sem a minta nagyságának a szempontjából, akkor statisztikai értelemben vett kísérleti felméréseket kell létrehozni. Ezek a kísérleti felmérések értékelik a probléma fontosságát, valamint a jövőbeli, részletesebb felmérések szükségességét és költséghatékonyságát is meg kell vizsgálni.

| 2. | Ha meg lehet határozni mennyiségi célokat, ezeket akár közvetlenül a minta nagyságával vagy a mintavételi gyakorisággal, vagy a pontossági szintek és az elérendő megbízhatóság meghatározásával lehet részletezni. |
| --- | --- |

2.

Ha meg lehet határozni mennyiségi célokat, ezeket akár közvetlenül a minta nagyságával vagy a mintavételi gyakorisággal, vagy a pontossági szintek és az elérendő megbízhatóság meghatározásával lehet részletezni.

| 3. | Amennyiben a statisztikai szempontból meghatározott sokaságban a minta nagyságára vagy a mintavételi gyakoriságra történik utalás, a mintavételi stratégiáknak legalább olyan hatékonynak kell lenniük, mint az egyszerű szúrópróbaszerű mintavételnek. Ezeket a mintavételi stratégiákat a megfelelő nemzeti programokban kell bemutatni. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a statisztikai szempontból meghatározott sokaságban a minta nagyságára vagy a mintavételi gyakoriságra történik utalás, a mintavételi stratégiáknak legalább olyan hatékonynak kell lenniük, mint az egyszerű szúrópróbaszerű mintavételnek. Ezeket a mintavételi stratégiákat a megfelelő nemzeti programokban kell bemutatni.

| 4. | Amikor a pontosság/megbízhatóság szintjére történik utalás, a következő megkülönböztetés alkalmazandó:
  a)   1. szint: lehetővé teszi egy paraméter ± 40 %-os pontossággal történő megbecslését 95 %-os konfidenciaszinten vagy a 20 %-os relatív szórás (CV) közelítő értékeként;
  b)   2. szint: lehetővé teszi egy paraméter ± 25 %-os pontossággal történő megbecslését 95 %-os konfidenciaszinten vagy a 12,5 %-os relatív szórás (CV) közelítő értékeként;
  c)   3. szint: lehetővé teszi egy paraméter ± 5 %-os pontossággal történő megbecslését 95 %-os konfidenciaszinten vagy a 2,5 %-os relatív szórás (CV) közelítő értékeként. |
| --- | --- |

4.

Amikor a pontosság/megbízhatóság szintjére történik utalás, a következő megkülönböztetés alkalmazandó:

a)   1. szint: lehetővé teszi egy paraméter ± 40 %-os pontossággal történő megbecslését 95 %-os konfidenciaszinten vagy a 20 %-os relatív szórás (CV) közelítő értékeként;

b)   2. szint: lehetővé teszi egy paraméter ± 25 %-os pontossággal történő megbecslését 95 %-os konfidenciaszinten vagy a 12,5 %-os relatív szórás (CV) közelítő értékeként;

c)   3. szint: lehetővé teszi egy paraméter ± 5 %-os pontossággal történő megbecslését 95 %-os konfidenciaszinten vagy a 2,5 %-os relatív szórás (CV) közelítő értékeként.

III.   FEJEZET

A halászati ágazat értékelésének modulja

A.   GAZDASÁGI VÁLTOZÓK GYŰJTÉSE

1.   Változók

| 1. | A gyűjtendő változókat a VI. függelék sorolja fel. Valamennyi gazdasági változót éves szinten kell gyűjteni, kivéve a VIII. függelékben megállapított keresztváltozókat, valamint a XIII. függelékben meghatározott, a halászat tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásainak mérésére szolgáló változókat, amelyeket nagyobb bontási szint mellett kell gyűjteni a függelékben meghatározottak szerint. A sokaságba valamennyi olyan hajó beletartozik, amely január 1-jén szerepel a közösségi halászflotta-nyilvántartásban. Az aktív hajók tekintetében valamennyi gazdasági változót gyűjteni kell. Minden olyan hajó esetében, amelynél gyűjtik a VI. függelékben meghatározott gazdasági változókat, a VIII. függelékben meghatározott, megfelelő transzverzális változókat is gyűjteni kell. |
| --- | --- |

1.

A gyűjtendő változókat a VI. függelék sorolja fel. Valamennyi gazdasági változót éves szinten kell gyűjteni, kivéve a VIII. függelékben megállapított keresztváltozókat, valamint a XIII. függelékben meghatározott, a halászat tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásainak mérésére szolgáló változókat, amelyeket nagyobb bontási szint mellett kell gyűjteni a függelékben meghatározottak szerint. A sokaságba valamennyi olyan hajó beletartozik, amely január 1-jén szerepel a közösségi halászflotta-nyilvántartásban. Az aktív hajók tekintetében valamennyi gazdasági változót gyűjteni kell. Minden olyan hajó esetében, amelynél gyűjtik a VI. függelékben meghatározott gazdasági változókat, a VIII. függelékben meghatározott, megfelelő transzverzális változókat is gyűjteni kell.

| 2. | Az inaktív hajók tekintetében csupán a tőkeértékre (VI. függelék), a flottára (VI. függelék) és a kapacitásra (VIII. függelék) vonatkozó adatokat kell gyűjteni. |
| --- | --- |

2.

Az inaktív hajók tekintetében csupán a tőkeértékre (VI. függelék), a flottára (VI. függelék) és a kapacitásra (VIII. függelék) vonatkozó adatokat kell gyűjteni.

| 3. | A nemzeti pénznemeket át kell váltani euróra az Európai Központi Banknál (EKB) elérhető éves átlagárfolyam alapján. |
| --- | --- |

3.

A nemzeti pénznemeket át kell váltani euróra az Európai Központi Banknál (EKB) elérhető éves átlagárfolyam alapján.

2.   Bontási szintek

| 1. | A gazdasági változóknak minden egyes flottaszegmens (III. függelék) tekintetében és régiók feletti szinten (II. függelék) kell szerepelniük a jelentésben. Hat hosszosztályt határoznak meg (a „teljes hossz” mértéke – LOA alapján). A tagállamok azonban adott esetben tovább is bonthatják a hosszosztályokat. |
| --- | --- |

1.

A gazdasági változóknak minden egyes flottaszegmens (III. függelék) tekintetében és régiók feletti szinten (II. függelék) kell szerepelniük a jelentésben. Hat hosszosztályt határoznak meg (a „teljes hossz” mértéke – LOA alapján). A tagállamok azonban adott esetben tovább is bonthatják a hosszosztályokat.

| 2. | A dominanciakritériumot kell alkalmazni az egyes hajók adott szegmensbe történő besorolására, az egyes halászeszközök használatával töltött halászati napok száma alapján. Ha egy adott halászeszközt többet használnak, mint az összes többit összesen (azaz a hajó halászati idejének több mint 50 %-ában e halászeszközt használja), a hajót abba a szegmensbe kell sorolni. Ettől eltérő esetben a hajót a következő flottaszegmensekbe kell sorolni:






  a) | „többfunkciós aktív halászeszközt használó hajók”, ha csak aktív halászeszközt használ; |
| --- | --- | --- |

2.

A dominanciakritériumot kell alkalmazni az egyes hajók adott szegmensbe történő besorolására, az egyes halászeszközök használatával töltött halászati napok száma alapján. Ha egy adott halászeszközt többet használnak, mint az összes többit összesen (azaz a hajó halászati idejének több mint 50 %-ában e halászeszközt használja), a hajót abba a szegmensbe kell sorolni. Ettől eltérő esetben a hajót a következő flottaszegmensekbe kell sorolni:

a)

„többfunkciós aktív halászeszközt használó hajók”, ha csak aktív halászeszközt használ;

| b) | „többfunkciós passzív halászeszközt használó hajók”, ha csak passzív halászeszközt használ; |
| --- | --- |

b)

„többfunkciós passzív halászeszközt használó hajók”, ha csak passzív halászeszközt használ;

| c) | „aktív és passzív halászeszközt használó hajók”. |
| --- | --- |

c)

„aktív és passzív halászeszközt használó hajók”.

| 3. | Amennyiben a hajó egynél több, a II. függelékben meghatározottak szerinti, régiók feletti területi egységben működik, a tagállamok nemzeti programjukban kifejtik, hogy a hajó melyik régiófeletti területi egységhez tartozik. |
| --- | --- |

3.

Amennyiben a hajó egynél több, a II. függelékben meghatározottak szerinti, régiók feletti területi egységben működik, a tagállamok nemzeti programjukban kifejtik, hogy a hajó melyik régiófeletti területi egységhez tartozik.

| 4. | Amennyiben a flottaszegmensben kevesebb mint 10 hajó található:






  a) | csoportosítás lehet szükséges annak érdekében, hogy meghatározzák a mintavételi tervet, és jelentést tegyenek a gazdasági változókról; |
| --- | --- | --- |

4.

Amennyiben a flottaszegmensben kevesebb mint 10 hajó található:

a)

csoportosítás lehet szükséges annak érdekében, hogy meghatározzák a mintavételi tervet, és jelentést tegyenek a gazdasági változókról;

| b) | a tagállamok jelentést tesznek arról, hogy mely flottaszegmenseket csoportosították nemzeti szinten, és statisztikai elemzés alapján indokolják a csoportosítást; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok jelentést tesznek arról, hogy mely flottaszegmenseket csoportosították nemzeti szinten, és statisztikai elemzés alapján indokolják a csoportosítást;

| c) | éves jelentésükben a tagállamok jelentést tesznek a mintavételben érintett hajókról minden egyes flottaszegmens tekintetében, függetlenül az adatgyűjtés vagy adatszolgáltatás céljából végzett bármilyen csoportosítástól; |
| --- | --- |

c)

éves jelentésükben a tagállamok jelentést tesznek a mintavételben érintett hajókról minden egyes flottaszegmens tekintetében, függetlenül az adatgyűjtés vagy adatszolgáltatás céljából végzett bármilyen csoportosítástól;

| d) | a regionális koordinációs találkozókon meg kell határozni a régiófeletti szintre vonatkozó homogén csoportosítási módszert annak érdekében, hogy a gazdasági változók összehasonlíthatók legyenek. |
| --- | --- |

d)

a regionális koordinációs találkozókon meg kell határozni a régiófeletti szintre vonatkozó homogén csoportosítási módszert annak érdekében, hogy a gazdasági változók összehasonlíthatók legyenek.

3.   Mintavételi stratégia

| 1. | A tagállamok meghatározzák az egyes gazdasági változók becsléséhez használt módszereiket, beleértve nemzeti programjaik minőségi szempontjait. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok meghatározzák az egyes gazdasági változók becsléséhez használt módszereiket, beleértve nemzeti programjaik minőségi szempontjait.

| 2. | A tagállamok biztosítják a gazdasági változók egységességét és összehasonlíthatóságát, amennyiben ezeket különböző forrásokból szerzik be (pl. felmérések, flottanyilvántartások, hajónaplók, értékesítési bizonylatok). |
| --- | --- |

2.

A tagállamok biztosítják a gazdasági változók egységességét és összehasonlíthatóságát, amennyiben ezeket különböző forrásokból szerzik be (pl. felmérések, flottanyilvántartások, hajónaplók, értékesítési bizonylatok).

4.   Pontossági szintek

| 1. | A tagállamok éves jelentésükben megadják az adatok minőségére (pontosság és precizitás) vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok éves jelentésükben megadják az adatok minőségére (pontosság és precizitás) vonatkozó információkat.

B.   A BIOLÓGIAI VÁLTOZÓK GYŰJTÉSE

B1.   A tevékenységcsoporthoz kötődő változók

1.   Változók

| 1. | A fogásokban található fajok hossz szerinti megoszlásának és a visszadobott halak mennyiségének értékelésére mintavételt kell végezni. Az adatokat a IV. függelékben (1–5) foglalt mátrix 6. szintjéig meghatározott tevékenységcsoportonként és a VII. függelékben felsorolt fajok tekintetében kell gyűjteni. |
| --- | --- |

1.

A fogásokban található fajok hossz szerinti megoszlásának és a visszadobott halak mennyiségének értékelésére mintavételt kell végezni. Az adatokat a IV. függelékben (1–5) foglalt mátrix 6. szintjéig meghatározott tevékenységcsoportonként és a VII. függelékben felsorolt fajok tekintetében kell gyűjteni.

| 2. | A szétválogatás nélkül kirakodott mennyiségek vonatkozásában adott esetben további biológiai mintavételi programok végrehajtására van szükség a következők megbecslése érdekében:






  a) | a különböző állományok aránya e kirakodott mennyiségekben külön-külön az ICES IIIa körzet északi részén (Skagerrak), az ICES IIIa körzet déli részén (Kattegat) és az Északi-tenger keleti részén halászott hering, illetve a balti-tengeri lazac tekintetében; |
| --- | --- | --- |

2.

A szétválogatás nélkül kirakodott mennyiségek vonatkozásában adott esetben további biológiai mintavételi programok végrehajtására van szükség a következők megbecslése érdekében:

a)

a különböző állományok aránya e kirakodott mennyiségekben külön-külön az ICES IIIa körzet északi részén (Skagerrak), az ICES IIIa körzet déli részén (Kattegat) és az Északi-tenger keleti részén halászott hering, illetve a balti-tengeri lazac tekintetében;

| b) | mekkora a különböző fajok aránya azon fajcsoportok tekintetében, amelyeket nemzetközi szinten vizsgálnak, ilyenek pl. rombuszhalak, ördöghalfélék és porcoshalak. |
| --- | --- |

b)

mekkora a különböző fajok aránya azon fajcsoportok tekintetében, amelyeket nemzetközi szinten vizsgálnak, ilyenek pl. rombuszhalak, ördöghalfélék és porcoshalak.

2.   Bontási szint

| 1. | A mintavételi programok optimalizálása érdekében a IV. függelékben (1–5) meghatározott tevékenységcsoportok összevonhatók. A tevékenységcsoportok összevonását (függőleges összevonás) statisztikailag bizonyítani kell. A hajók flottaszegmenseinek megfelelő szomszédos cellák összevonását (vízszintes összevonás) statisztikailag bizonyítani kell. E függőleges összevonást elsősorban a szomszédos LOA-hajóosztályok csoportosításával kell elvégezni – a domináns halászati technikáktól függetlenül – a különböző kiaknázási módszerek megkülönböztetése végett. A megfelelő regionális koordinációs találkozón regionális megállapodásra kell jutni az összevonásokat illetően, és azt a HTMGB-nek is jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

1.

A mintavételi programok optimalizálása érdekében a IV. függelékben (1–5) meghatározott tevékenységcsoportok összevonhatók. A tevékenységcsoportok összevonását (függőleges összevonás) statisztikailag bizonyítani kell. A hajók flottaszegmenseinek megfelelő szomszédos cellák összevonását (vízszintes összevonás) statisztikailag bizonyítani kell. E függőleges összevonást elsősorban a szomszédos LOA-hajóosztályok csoportosításával kell elvégezni – a domináns halászati technikáktól függetlenül – a különböző kiaknázási módszerek megkülönböztetése végett. A megfelelő regionális koordinációs találkozón regionális megállapodásra kell jutni az összevonásokat illetően, és azt a HTMGB-nek is jóvá kell hagynia.

| 2. | Nemzeti szinten egy, a IV. függelékben (1–5) foglalt mátrix 6. szintjéig meghatározott tevékenységcsoport tovább bontható több, pontosabb rétegre, azaz a különböző célszervezetek megkülönböztetésével. Az ilyen további rétegezés során a következő elveket kell követni:






  a) | a nemzeti szinten meghatározott rétegek nem lehetnek átfedésben a IV. függelékben (1–5) meghatározott tevékenységcsoportokkal; |
| --- | --- | --- |

2.

Nemzeti szinten egy, a IV. függelékben (1–5) foglalt mátrix 6. szintjéig meghatározott tevékenységcsoport tovább bontható több, pontosabb rétegre, azaz a különböző célszervezetek megkülönböztetésével. Az ilyen további rétegezés során a következő elveket kell követni:

a)

a nemzeti szinten meghatározott rétegek nem lehetnek átfedésben a IV. függelékben (1–5) meghatározott tevékenységcsoportokkal;

| b) | a nemzeti szinten meghatározott rétegeknek egészüket tekintve ki kell terjedniük a 6. szintig meghatározott tevékenységcsoport valamennyi halászati útjára. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti szinten meghatározott rétegeknek egészüket tekintve ki kell terjedniük a 6. szintig meghatározott tevékenységcsoport valamennyi halászati útjára.

| 3. | A tevékenységcsoportokra vonatkozó mintavétel térbeli egységeit az I. függelék 3. szintje szerint kell meghatározni, valamennyi régióra tekintettel, a következő kivételekkel:






  a) | a Balti-tenger (ICES III b–d terület), a Földközi-tenger és a Fekete-tenger, ahol a felbontás a 4. szint lesz; |
| --- | --- | --- |

3.

A tevékenységcsoportokra vonatkozó mintavétel térbeli egységeit az I. függelék 3. szintje szerint kell meghatározni, valamennyi régióra tekintettel, a következő kivételekkel:

a)

a Balti-tenger (ICES III b–d terület), a Földközi-tenger és a Fekete-tenger, ahol a felbontás a 4. szint lesz;

| b) | a regionális halászati gazdálkodási szervezetek egységei, feltéve, hogy tevékenységcsoport-alapúak (ilyen meghatározások hiányában a regionális halászati gazdálkodási szervezetek elvégzik a megfelelő összevonásokat). |
| --- | --- |

b)

a regionális halászati gazdálkodási szervezetek egységei, feltéve, hogy tevékenységcsoport-alapúak (ilyen meghatározások hiányában a regionális halászati gazdálkodási szervezetek elvégzik a megfelelő összevonásokat).

| 4. | Az adatok gyűjtése és összesítése céljából a térbeli mintavételi egységek a 665/2008/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikkében említett régiók szerint csoportosíthatók a regionális koordinációs találkozókon létrejött megállapodást követően. |
| --- | --- |

4.

Az adatok gyűjtése és összesítése céljából a térbeli mintavételi egységek a 665/2008/EK bizottsági rendelet (2) 1. cikkében említett régiók szerint csoportosíthatók a regionális koordinációs találkozókon létrejött megállapodást követően.

| 5. | A III. fejezet B/B1. 1. 2. pontjában említett paraméterek tekintetében adatokat negyedévenként és a IV. függelékben (1–5) leírt, a flotta halászati tevékenységére vonatkozó mátrixszal összhangban kell szolgáltatni. |
| --- | --- |

5.

A III. fejezet B/B1. 1. 2. pontjában említett paraméterek tekintetében adatokat negyedévenként és a IV. függelékben (1–5) leírt, a flotta halászati tevékenységére vonatkozó mátrixszal összhangban kell szolgáltatni.

3.   Mintavételi stratégia

| 1. | A kirakodott mennyiségek tekintetében:






  a) | Az a tagállam, amelynek területén az első forgalomba hozatal megtörténik, felelős annak biztosításáért, hogy a biológiai mintavételre az e közösségi programban meghatározott előírásoknak megfelelően kerüljön sor. Ha szükséges, a tagállamok együttműködnek az EU-n kívüli harmadik országok hatóságaival olyan biológiai mintavételi programok meghatározásában, amelyek a harmadik ország lobogója alatt közlekedő hajók által végzett kirakodásokra vonatkoznak. |
| --- | --- | --- |

1.

A kirakodott mennyiségek tekintetében:

a)

Az a tagállam, amelynek területén az első forgalomba hozatal megtörténik, felelős annak biztosításáért, hogy a biológiai mintavételre az e közösségi programban meghatározott előírásoknak megfelelően kerüljön sor. Ha szükséges, a tagállamok együttműködnek az EU-n kívüli harmadik országok hatóságaival olyan biológiai mintavételi programok meghatározásában, amelyek a harmadik ország lobogója alatt közlekedő hajók által végzett kirakodásokra vonatkoznak.

| b) | Mintavételi célból csak a nagyobb tevékenységcsoportokat kell figyelembe venni. A mintavételezési eljárásnak alávetendő tevékenységcsoportok azonosítása érdekében a tagállamoknak nemzeti alapon a következő rangsorolási rendszert kell alkalmazniuk a IV. függelék (1–5) mátrixának 6. szintjén, referenciaként az előző 2 év átlegértékeinek, valamint az alábbiak felhasználásával:






  — | a tevékenységcsoportokra vonatkozó cellákat először a kereskedelmi célú fogások kirakodott összmennyiségében képviselt arányuk szerint kell rangsorolni. Az arányokat ezután kumulálni kell, kezdve a legnagyobbal, amíg a 90 %-os szakadási pontot el nem érik. A felső 90 %-ba tartozó valamennyi tevékenységcsoportot ki kell választani mintavételre, |
| --- | --- | --- |

b)

Mintavételi célból csak a nagyobb tevékenységcsoportokat kell figyelembe venni. A mintavételezési eljárásnak alávetendő tevékenységcsoportok azonosítása érdekében a tagállamoknak nemzeti alapon a következő rangsorolási rendszert kell alkalmazniuk a IV. függelék (1–5) mátrixának 6. szintjén, referenciaként az előző 2 év átlegértékeinek, valamint az alábbiak felhasználásával:

—

a tevékenységcsoportokra vonatkozó cellákat először a kereskedelmi célú fogások kirakodott összmennyiségében képviselt arányuk szerint kell rangsorolni. Az arányokat ezután kumulálni kell, kezdve a legnagyobbal, amíg a 90 %-os szakadási pontot el nem érik. A felső 90 %-ba tartozó valamennyi tevékenységcsoportot ki kell választani mintavételre,

| — | ezt a tevékenységcsoportot ezután meg kell ismételni a kereskedelmi célú fogások kirakodott összmennyisége összértékének megfelelően, és harmadszor is meg kell ismételni a tengeren töltött napokban kifejezett összes erőkifejtésnek megfelelően. A felső 90 %-ban található olyan tevékenységcsoportokat, amelyek egy korábbi felső 90 %-ba nem tartoznak bele, szintén kiválasztják, |
| --- | --- |

—

ezt a tevékenységcsoportot ezután meg kell ismételni a kereskedelmi célú fogások kirakodott összmennyisége összértékének megfelelően, és harmadszor is meg kell ismételni a tengeren töltött napokban kifejezett összes erőkifejtésnek megfelelően. A felső 90 %-ban található olyan tevékenységcsoportokat, amelyek egy korábbi felső 90 %-ba nem tartoznak bele, szintén kiválasztják,

| — | a HTMGB a kiválasztáshoz olyan tevékenységcsoportokat is hozzáadhat, amelyeket a rangsorolási rendszerben nem választottak ki, de gazdálkodási szempontból különleges jelentőséggel bírnak. |
| --- | --- |

—

a HTMGB a kiválasztáshoz olyan tevékenységcsoportokat is hozzáadhat, amelyeket a rangsorolási rendszerben nem választottak ki, de gazdálkodási szempontból különleges jelentőséggel bírnak.

| c) | A mintavételi egység a halászati út, a mintavétel tárgyát képező halászati utak számának pedig kellően le kell fednie a tevékenységcsoportot. |
| --- | --- |

c)

A mintavételi egység a halászati út, a mintavétel tárgyát képező halászati utak számának pedig kellően le kell fednie a tevékenységcsoportot.

| d) | A pontossági értékeket és a rangsorolási rendszert a mintavételi programoknak megfelelő szinten kell megadni, azaz a nemzeti programok keretében gyűjtött adatok tekintetében nemzeti tevékenységcsoport-szinten, a regionálisan koordinált mintavételi programok keretében gyűjtött adatok tekintetében pedig regionális tevékenységcsoport-szinten. |
| --- | --- |

d)

A pontossági értékeket és a rangsorolási rendszert a mintavételi programoknak megfelelő szinten kell megadni, azaz a nemzeti programok keretében gyűjtött adatok tekintetében nemzeti tevékenységcsoport-szinten, a regionálisan koordinált mintavételi programok keretében gyűjtött adatok tekintetében pedig regionális tevékenységcsoport-szinten.

| e) | A mintavétel gyakorisága legyen arányos az adott tevékenységcsoport relatív erőkifejtésével és fogási variabilitásával. A mintavételnek alávetendő utak legkisebb száma soha nem lehet kevesebb havi 1 útnál a halászati idényben azon halászati utak tekintetében, amelyek 2 hétnél rövidebb ideig tartanak, egyéb esetekben pedig negyedévenként 1 halászati útnál. |
| --- | --- |

e)

A mintavétel gyakorisága legyen arányos az adott tevékenységcsoport relatív erőkifejtésével és fogási variabilitásával. A mintavételnek alávetendő utak legkisebb száma soha nem lehet kevesebb havi 1 útnál a halászati idényben azon halászati utak tekintetében, amelyek 2 hétnél rövidebb ideig tartanak, egyéb esetekben pedig negyedévenként 1 halászati útnál.

| f) | Egy adott halászati útra vonatkozó mintavétel során a fajokat egyidejűleg kell mintavételnek alávetni, a következőképpen:
  Egy adott, a II. függelékben meghatározott régióban található minden egyes fajt csoportba sorolnak a következő szabályokkal összhangban:
  —   1. csoport: A nemzetközi gazdálkodás tárgyát képező fajok, beleértve az EU-nak a 2371/2002/EK tanácsi rendeleten (3) alapuló gazdálkodási tervei vagy helyreállítási tervei, vagy hosszú távú többéves tervei vagy védelmi és gazdálkodási cselekvési tervei szerinti fajokat;
  —   2. csoport: egyéb, nemzetközileg szabályozott fajok, és főbb, nem nemzetközileg szabályozott, járulékosan kifogott fajok;
  —   3. csoport: minden egyéb, járulékosan kifogott faj (hal vagy kagyló). A 3. csoportba tartozó fajok listáját regionális szinten az illetékes regionális koordinációs ülés keretében kell összeállítani, és azt a HTMGB-nek jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

f)

Egy adott halászati útra vonatkozó mintavétel során a fajokat egyidejűleg kell mintavételnek alávetni, a következőképpen:

Egy adott, a II. függelékben meghatározott régióban található minden egyes fajt csoportba sorolnak a következő szabályokkal összhangban:

—   1. csoport: A nemzetközi gazdálkodás tárgyát képező fajok, beleértve az EU-nak a 2371/2002/EK tanácsi rendeleten (3) alapuló gazdálkodási tervei vagy helyreállítási tervei, vagy hosszú távú többéves tervei vagy védelmi és gazdálkodási cselekvési tervei szerinti fajokat;

—   2. csoport: egyéb, nemzetközileg szabályozott fajok, és főbb, nem nemzetközileg szabályozott, járulékosan kifogott fajok;

—   3. csoport: minden egyéb, járulékosan kifogott faj (hal vagy kagyló). A 3. csoportba tartozó fajok listáját regionális szinten az illetékes regionális koordinációs ülés keretében kell összeállítani, és azt a HTMGB-nek jóvá kell hagynia.

| g) | A fajok 1. vagy 2. csoportba történő besorolását a VII. függelék határozza meg. A mintavevő rendszer megválasztása a mintavételnek alávetendő fajok sokféleségétől és a mintavétel üzemi körülményeitől függ. A tevékenységcsoportonkénti mintavételi tervnek mind a mintavételi események időszakosságát, mind az alkalmazandó mintavevő rendszert figyelembe kell vennie. A lehetséges mintavevő rendszerek, amelyeket a következő táblázat mutat be, magukban foglalják a következőket:
  —   1. rendszer: valamennyi fajra kiterjedő átfogó mintavétel,
  —   2. rendszer: a mintavételi eseményt minden idősávon belül két részre kell osztani. A mintavételi események egy része (x %) a partra rakodott összes faj mintavételére vonatkozik, másik részük (100 – x %) pedig csak az 1. csoportba tartozó összes faj mintavételét érinti,
  —   3. rendszer: a mintavételi eseményt minden idősávon belül két részre kell osztani. A mintavételi események egy része (x %) az 1. és 2. csoportba tartozó, partra rakodott összes faj mintavételére vonatkozik, másik részük (100 – x %) pedig csak az 1. csoportba tartozó összes faj mintavételét érinti. E rendszerben a 3. csoportba tartozó fajok mintavétele tengeren történik.
  1.   táblázat


  Az egyidejű mintavételhez alkalmazandó rendszerek összefoglalása










  Mintavevő rendszer | Gyakoriság | 1. | csoport |
| --- | --- | --- | --- | --- |

g)

A fajok 1. vagy 2. csoportba történő besorolását a VII. függelék határozza meg. A mintavevő rendszer megválasztása a mintavételnek alávetendő fajok sokféleségétől és a mintavétel üzemi körülményeitől függ. A tevékenységcsoportonkénti mintavételi tervnek mind a mintavételi események időszakosságát, mind az alkalmazandó mintavevő rendszert figyelembe kell vennie. A lehetséges mintavevő rendszerek, amelyeket a következő táblázat mutat be, magukban foglalják a következőket:

—   1. rendszer: valamennyi fajra kiterjedő átfogó mintavétel,

—   2. rendszer: a mintavételi eseményt minden idősávon belül két részre kell osztani. A mintavételi események egy része (x %) a partra rakodott összes faj mintavételére vonatkozik, másik részük (100 – x %) pedig csak az 1. csoportba tartozó összes faj mintavételét érinti,

—   3. rendszer: a mintavételi eseményt minden idősávon belül két részre kell osztani. A mintavételi események egy része (x %) az 1. és 2. csoportba tartozó, partra rakodott összes faj mintavételére vonatkozik, másik részük (100 – x %) pedig csak az 1. csoportba tartozó összes faj mintavételét érinti. E rendszerben a 3. csoportba tartozó fajok mintavétele tengeren történik.

1.   táblázat

Az egyidejű mintavételhez alkalmazandó rendszerek összefoglalása

Mintavevő rendszer

Gyakoriság

1.

csoport

| 2. | csoport |
| --- | --- |

2.

csoport

| 3. | csoport |
| --- | --- |

3.

csoport

| 1. | rendszer |
| --- | --- |

1.

rendszer

Minden mintavételkor

Image

Image

Image

| 2. | rendszer |
| --- | --- |

2.

rendszer

A mintavételek x %-ánál

Image

Image

Image

A mintavételek (100 – x) %-ánál

Image

| 3. | rendszer |
| --- | --- |

3.

rendszer

A mintavételek x %-ánál

Image

Image

Tengeren végzett mintavétel

A mintavételek (100 – x) %-ánál

Image

| h) | Minden adott mintánál meg kell adni a mintavevő rendszert (1. táblázat), valamint a mintavétel mértékét:
  Egy fajra vonatkozó mintavételekor a mért egyedek számának biztosítani kell az eredményül kapott hossz-gyakoriság minőségét és helyességét. A mintavételi terv statisztikai optimalizálásának hiányában, az egy mintán belüli hosszosztályok számát a mintán belüli, megközelítő hossztartományból kell megbecsülni, és ebből kiindulva, a mért halak száma első közelítésre a hosszosztályok 3–5-szöröse kell, hogy legyen. |
| --- | --- |

h)

Minden adott mintánál meg kell adni a mintavevő rendszert (1. táblázat), valamint a mintavétel mértékét:

Egy fajra vonatkozó mintavételekor a mért egyedek számának biztosítani kell az eredményül kapott hossz-gyakoriság minőségét és helyességét. A mintavételi terv statisztikai optimalizálásának hiányában, az egy mintán belüli hosszosztályok számát a mintán belüli, megközelítő hossztartományból kell megbecsülni, és ebből kiindulva, a mért halak száma első közelítésre a hosszosztályok 3–5-szöröse kell, hogy legyen.

| i) | Más mintavételi eljárások is használhatók, feltéve, hogy tudományos bizonyítékkal igazolható, hogy a 3.1.g) pontban ismertetett célok a szóban forgó eljárásokkal is elérhetők. |
| --- | --- |

i)

Más mintavételi eljárások is használhatók, feltéve, hogy tudományos bizonyítékkal igazolható, hogy a 3.1.g) pontban ismertetett célok a szóban forgó eljárásokkal is elérhetők.

| j) | A tagállamok által elvégzett mintavételi protokollok összefoglalóját a nemzeti programokon keresztül a mintavételnek alávetett valamennyi tevékenységcsoport tekintetében a HTMGB rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

j)

A tagállamok által elvégzett mintavételi protokollok összefoglalóját a nemzeti programokon keresztül a mintavételnek alávetett valamennyi tevékenységcsoport tekintetében a HTMGB rendelkezésére kell bocsátani.

| 1. | A visszadobott halak tekintetében:






  a) | A visszadobott halak mennyiségének becslése érdekében a III. fejezet B/B1. 3. 1. b) pontjában említett rangsorolási rendszert kell alkalmazni a tevékenységcsoportok kiválasztására. Minden olyan esetben, amikor egy adott tevékenységcsoporton belül a visszadobott halak mennyisége a becslések szerint meghaladja a fogások összmenynyiségének 10 %-át, és ez a tevékenységcsoport nem kerül bele a rangsorolási rendszerbe, a szóban forgó tevékenységcsoportot mintavételnek kell alávetni. |
| --- | --- | --- |

1.

A visszadobott halak tekintetében:

a)

A visszadobott halak mennyiségének becslése érdekében a III. fejezet B/B1. 3. 1. b) pontjában említett rangsorolási rendszert kell alkalmazni a tevékenységcsoportok kiválasztására. Minden olyan esetben, amikor egy adott tevékenységcsoporton belül a visszadobott halak mennyisége a becslések szerint meghaladja a fogások összmenynyiségének 10 %-át, és ez a tevékenységcsoport nem kerül bele a rangsorolási rendszerbe, a szóban forgó tevékenységcsoportot mintavételnek kell alávetni.

| b) | A mintavételi egység a halászati út, a mintavétel tárgyát képező halászati utak számának pedig kellően le kell fednie a tevékenységcsoportot. |
| --- | --- |

b)

A mintavételi egység a halászati út, a mintavétel tárgyát képező halászati utak számának pedig kellően le kell fednie a tevékenységcsoportot.

| c) | A pontossági értékeket és a rangsorolási rendszert a mintavételi programoknak megfelelő szinten kell megadni, azaz a nemzeti programok keretében gyűjtött adatok tekintetében nemzeti tevékenységcsoport-szinten, a regionálisan koordinált mintavételi programok keretében gyűjtött adatok tekintetében pedig regionális tevékenységcsoport-szinten. |
| --- | --- |

c)

A pontossági értékeket és a rangsorolási rendszert a mintavételi programoknak megfelelő szinten kell megadni, azaz a nemzeti programok keretében gyűjtött adatok tekintetében nemzeti tevékenységcsoport-szinten, a regionálisan koordinált mintavételi programok keretében gyűjtött adatok tekintetében pedig regionális tevékenységcsoport-szinten.

| d) | A mintavétel gyakorisága legyen arányos az adott tevékenységcsoport relatív erőkifejtésével és/vagy fogási variabilitásával. A halászati utak mintavételnek alávetendő legkisebb száma negyedévenként nem lehet kevesebb 2 halászati útnál. |
| --- | --- |

d)

A mintavétel gyakorisága legyen arányos az adott tevékenységcsoport relatív erőkifejtésével és/vagy fogási variabilitásával. A halászati utak mintavételnek alávetendő legkisebb száma negyedévenként nem lehet kevesebb 2 halászati útnál.

| e) | A III. fejezet B/B1/3. f) pontjában foglalt meghatározás szerinti 1., 2. és 3. csoportba tartozó fajok esetében nyomon kell követni a visszadobás gyakorlatát, annak érdekében, hogy meg lehessen becsülni a visszadobott halak negyedévenkénti átlagos tömegét. Továbbá:






  — | a visszadobott halak esetében a negyedévente meg kell becsülni a hossz szerinti megoszlást, amikor mennyiségük éves szinten meghaladja a tömeg szerinti teljes kifogott mennyiség 10 %-át vagy az 1. és 2. csoportba tartozó fajok fogásainál az egyedszám 15 %-át, |
| --- | --- | --- |

e)

A III. fejezet B/B1/3. f) pontjában foglalt meghatározás szerinti 1., 2. és 3. csoportba tartozó fajok esetében nyomon kell követni a visszadobás gyakorlatát, annak érdekében, hogy meg lehessen becsülni a visszadobott halak negyedévenkénti átlagos tömegét. Továbbá:

—

a visszadobott halak esetében a negyedévente meg kell becsülni a hossz szerinti megoszlást, amikor mennyiségük éves szinten meghaladja a tömeg szerinti teljes kifogott mennyiség 10 %-át vagy az 1. és 2. csoportba tartozó fajok fogásainál az egyedszám 15 %-át,

| — | amennyiben a visszadobás olyan fajonkénti hossztartományok vonatkozásában történik, amelyek nem fordulnak elő a kirakodott mennyiségekben, kormeghatározást kell végezni a VII. függelékben megállapított szabályoknak megfelelően. |
| --- | --- |

—

amennyiben a visszadobás olyan fajonkénti hossztartományok vonatkozásában történik, amelyek nem fordulnak elő a kirakodott mennyiségekben, kormeghatározást kell végezni a VII. függelékben megállapított szabályoknak megfelelően.

| f) | Szükség esetén el kell végezni a II. fejezet B. 1. pontjában említett kísérleti felméréseket. |
| --- | --- |

f)

Szükség esetén el kell végezni a II. fejezet B. 1. pontjában említett kísérleti felméréseket.

| g) | A tagállamok által elvégzett mintavételi protokollok összefoglalóját a nemzeti programokon keresztül a mintavételnek alávetett valamennyi tevékenységcsoport tekintetében a HTMGB rendelkezésére kell bocsátani. |
| --- | --- |

g)

A tagállamok által elvégzett mintavételi protokollok összefoglalóját a nemzeti programokon keresztül a mintavételnek alávetett valamennyi tevékenységcsoport tekintetében a HTMGB rendelkezésére kell bocsátani.

| 2. | A szabadidős horgászat tekintetében:






  a) | A IV. függelékben (1–5) felsorolt fajokra irányuló szabadidős horgászat tekintetében a tagállamok negyedévente értékelik a fogások tömegét. |
| --- | --- | --- |

2.

A szabadidős horgászat tekintetében:

a)

A IV. függelékben (1–5) felsorolt fajokra irányuló szabadidős horgászat tekintetében a tagállamok negyedévente értékelik a fogások tömegét.

| b) | Szükség esetén a 3.3.a) pontban említett szabadidős horgászat intenzitásának becslésére el kell végezni a II. fejezet B. 1. pontjában említett kísérleti felméréseket. |
| --- | --- |

b)

Szükség esetén a 3.3.a) pontban említett szabadidős horgászat intenzitásának becslésére el kell végezni a II. fejezet B. 1. pontjában említett kísérleti felméréseket.

4.   Pontossági szintek

| 1. | A kirakodott mennyiségek tekintetében:






  a) | Mind az 1., mind a 2. csoportba tartozó fajok állományszintjén 2. pontossági szintet kell megcélozni. Ha szükséges, külön állományalapú mintákat is fel lehet venni, ha a tevékenységcsoport-alapú mintavétel az állományszintű, hossz szerinti megoszlás tekintetében nem nyújt megfelelő pontosságot. |
| --- | --- | --- |

1.

A kirakodott mennyiségek tekintetében:

a)

Mind az 1., mind a 2. csoportba tartozó fajok állományszintjén 2. pontossági szintet kell megcélozni. Ha szükséges, külön állományalapú mintákat is fel lehet venni, ha a tevékenységcsoport-alapú mintavétel az állományszintű, hossz szerinti megoszlás tekintetében nem nyújt megfelelő pontosságot.

| 2. | A visszadobott halak tekintetében:






  a) | A visszadobott halaknál az 1. és 2. csoportba tartozó fajok hossz és kor szerinti összetételére vonatkozó negyedéves becsült értékekkel kapcsolatos adatok legyenek 1. pontossági szintűek. |
| --- | --- | --- |

2.

A visszadobott halak tekintetében:

a)

A visszadobott halaknál az 1. és 2. csoportba tartozó fajok hossz és kor szerinti összetételére vonatkozó negyedéves becsült értékekkel kapcsolatos adatok legyenek 1. pontossági szintűek.

| b) | Az 1., 2. és 3. csoportba tartozó fajok esetében a tömegbecslések legyenek 1. pontossági szintűek. |
| --- | --- |

b)

Az 1., 2. és 3. csoportba tartozó fajok esetében a tömegbecslések legyenek 1. pontossági szintűek.

| 3. | A szabadidős horgászat tekintetében:






  a) | A fogási mennyiségek éves becsült értékekeivel kapcsolatos adatok legyenek 1. pontossági szintűek. |
| --- | --- | --- |

3.

A szabadidős horgászat tekintetében:

a)

A fogási mennyiségek éves becsült értékekeivel kapcsolatos adatok legyenek 1. pontossági szintűek.

5.   Mentesítési szabályok

| 1. | Amennyiben a tagállamok nem tudják elérni a III. fejezet B/B1/4. 2. pontjának a) és b) alpontjában, valamint 3. pontjának a) és b) alpontjában említett pontossági értékeket, illetve azokat csak túlságosan nagy költségek árán tudják elérni, a HTMGB ajánlása alapján eltérést kaphatnak a Bizottságtól a pontossági szint és a mintavételi gyakoriság csökkentésére vagy kísérleti felmérés elvégzésére, feltéve, hogy ezt a kérést teljes mértékben dokumentálják és tudományosan alátámasztják. |
| --- | --- |

1.

Amennyiben a tagállamok nem tudják elérni a III. fejezet B/B1/4. 2. pontjának a) és b) alpontjában, valamint 3. pontjának a) és b) alpontjában említett pontossági értékeket, illetve azokat csak túlságosan nagy költségek árán tudják elérni, a HTMGB ajánlása alapján eltérést kaphatnak a Bizottságtól a pontossági szint és a mintavételi gyakoriság csökkentésére vagy kísérleti felmérés elvégzésére, feltéve, hogy ezt a kérést teljes mértékben dokumentálják és tudományosan alátámasztják.

B2.   Az állományokhoz kötődő változók

1.   Változók

| 1. | A VII. függelékben felsorolt állományok tekintetében a következő változókat kell gyűjteni:






  a) | a korra vonatkozó egyedi információ; |
| --- | --- | --- |

1.

A VII. függelékben felsorolt állományok tekintetében a következő változókat kell gyűjteni:

a)

a korra vonatkozó egyedi információ;

| b) | a hosszra vonatkozó egyedi információ; |
| --- | --- |

b)

a hosszra vonatkozó egyedi információ;

| c) | a tömegre vonatkozó egyedi információ; |
| --- | --- |

c)

a tömegre vonatkozó egyedi információ;

| d) | a nemre vonatkozó egyedi információ; |
| --- | --- |

d)

a nemre vonatkozó egyedi információ;

| e) | az ivarérettségre vonatkozó egyedi információ; |
| --- | --- |

e)

az ivarérettségre vonatkozó egyedi információ;

| f) | a termékenységre vonatkozó egyedi információ; |
| --- | --- |

f)

a termékenységre vonatkozó egyedi információ;

| g) | a VII. függelékben előírt mintavevő rendszer felhasználásával. |
| --- | --- |

g)

a VII. függelékben előírt mintavevő rendszer felhasználásával.

| 2. | Az 1. pontban említett valamennyi egyedi információ gyűjtésének kapcsolódnia kell a térre és időre vonatkozó megfelelő információkhoz. |
| --- | --- |

2.

Az 1. pontban említett valamennyi egyedi információ gyűjtésének kapcsolódnia kell a térre és időre vonatkozó megfelelő információkhoz.

| 3. | Az ICES által meghatározott, viszonyítási alapul szolgáló, a Balti-tenger ICES IIIb–d körzetébe torkolló folyók vadon élő lazacállománya tekintetében a következő változókat kell gyűjteni:






  a) | a kétéves lazacok populációsűrűsége; |
| --- | --- | --- |

3.

Az ICES által meghatározott, viszonyítási alapul szolgáló, a Balti-tenger ICES IIIb–d körzetébe torkolló folyók vadon élő lazacállománya tekintetében a következő változókat kell gyűjteni:

a)

a kétéves lazacok populációsűrűsége;

| b) | az egyéves lazacok populációsűrűsége; |
| --- | --- |

b)

az egyéves lazacok populációsűrűsége;

| c) | a folyón felfelé úszó egyedek száma. |
| --- | --- |

c)

a folyón felfelé úszó egyedek száma.

2.   Bontási szint

| 1. | A szükséges bontási szinteket és az adatgyűjtés gyakoriságát minden változó tekintetében, és a mintavétel gyakoriságát a kor tekintetében a VII. függelék határozza meg. A mintavételi stratégiák és gyakoriságok tekintetében az II. fejezet B. részében (Pontossági szintek és a mintavételi gyakoriság) megállapított szabályokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

1.

A szükséges bontási szinteket és az adatgyűjtés gyakoriságát minden változó tekintetében, és a mintavétel gyakoriságát a kor tekintetében a VII. függelék határozza meg. A mintavételi stratégiák és gyakoriságok tekintetében az II. fejezet B. részében (Pontossági szintek és a mintavételi gyakoriság) megállapított szabályokat kell alkalmazni.

3.   Mintavételi stratégia

| 1. | A kereskedelmi célú fogásokon lehetőség szerint kormeghatározást kell végezni a fajonkénti korösszetétel és adott esetben a növekedési paraméterek meghatározása érdekében. Amennyiben ez nem lehetséges, a tagállamok nemzeti programjukban megadják ennek indokait. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi célú fogásokon lehetőség szerint kormeghatározást kell végezni a fajonkénti korösszetétel és adott esetben a növekedési paraméterek meghatározása érdekében. Amennyiben ez nem lehetséges, a tagállamok nemzeti programjukban megadják ennek indokait.

| 2. | Ha a tagállamok közötti együttműködés biztosítja, hogy a VII. függelékben felsorolt paraméterek átfogó becslése elérje a szükséges pontossági szintet, valamennyi tagállam biztosítja, hogy a közös adathalmazhoz való hozzájárulása megfelelő legyen e pontossági szint eléréséhez. |
| --- | --- |

2.

Ha a tagállamok közötti együttműködés biztosítja, hogy a VII. függelékben felsorolt paraméterek átfogó becslése elérje a szükséges pontossági szintet, valamennyi tagállam biztosítja, hogy a közös adathalmazhoz való hozzájárulása megfelelő legyen e pontossági szint eléréséhez.

4.   Pontossági szintek

| 1. | Azon fajok állományai tekintetében, amelyek kora megállapítható, az átlagos tömeget és hosszt minden életkorra meg kell becsülni 3. pontossági szinten, olyan életkorig, hogy az összesített kirakodott mennyiségek a megfelelő életkorok esetében az adott állományra vonatkozóan a nemzeti kirakodott mennyiségek legalább 90 %-át elérjék. |
| --- | --- |

1.

Azon fajok állományai tekintetében, amelyek kora megállapítható, az átlagos tömeget és hosszt minden életkorra meg kell becsülni 3. pontossági szinten, olyan életkorig, hogy az összesített kirakodott mennyiségek a megfelelő életkorok esetében az adott állományra vonatkozóan a nemzeti kirakodott mennyiségek legalább 90 %-át elérjék.

| 2. | Az olyan állományok esetében, amelyeknél kormeghatározás nem lehetséges, de a növekedési görbét meg lehet becsülni, az átlagos tömeget és hosszt az egyes pszeudo-életkorokra (azaz a növekedési görbéből származtatott korokra) vonatkozóan a 2. pontossági szinttel kell megbecsülni, olyan életkorig, hogy az összesített kirakodott mennyiségek a megfelelő életkorok esetében az adott állományra vonatkozóan a nemzeti kirakodott mennyiségek legalább 90 %-át elérjék. |
| --- | --- |

2.

Az olyan állományok esetében, amelyeknél kormeghatározás nem lehetséges, de a növekedési görbét meg lehet becsülni, az átlagos tömeget és hosszt az egyes pszeudo-életkorokra (azaz a növekedési görbéből származtatott korokra) vonatkozóan a 2. pontossági szinttel kell megbecsülni, olyan életkorig, hogy az összesített kirakodott mennyiségek a megfelelő életkorok esetében az adott állományra vonatkozóan a nemzeti kirakodott mennyiségek legalább 90 %-át elérjék.

| 3. | Az ivarérettségi, termékenységi és nemi arányok tekintetében választani lehet az életkorra vagy a hosszra történő hivatkozás között, feltéve, hogy azok a tagállamok, amelyeknek le kell folytatniuk a megfelelő biológiai mintavételt, megállapodtak a következőkben:






  a) | a kifejlett halak arányaként számított ivarérettség és termékenység tekintetében 3. pontossági szintet kell elérni az életkor- és/vagy hossztartományban, amelyek határai megfelelnek az ivarérett halak 20 %-ának, illetve 90 %-ának; |
| --- | --- | --- |

3.

Az ivarérettségi, termékenységi és nemi arányok tekintetében választani lehet az életkorra vagy a hosszra történő hivatkozás között, feltéve, hogy azok a tagállamok, amelyeknek le kell folytatniuk a megfelelő biológiai mintavételt, megállapodtak a következőkben:

a)

a kifejlett halak arányaként számított ivarérettség és termékenység tekintetében 3. pontossági szintet kell elérni az életkor- és/vagy hossztartományban, amelyek határai megfelelnek az ivarérett halak 20 %-ának, illetve 90 %-ának;

| b) | a kifejlett halak arányaként számított nemek arányára vonatkozóan 3. pontossági szintet kell elérni, olyan életkorig vagy hosszig, hogy az összesített kirakodott mennyiségek a megfelelő életkorok vagy hosszak esetében az ezen állományra vonatkozó nemzeti kirakodott mennyiségek legalább 90 %-át elérjék. |
| --- | --- |

b)

a kifejlett halak arányaként számított nemek arányára vonatkozóan 3. pontossági szintet kell elérni, olyan életkorig vagy hosszig, hogy az összesített kirakodott mennyiségek a megfelelő életkorok vagy hosszak esetében az ezen állományra vonatkozó nemzeti kirakodott mennyiségek legalább 90 %-át elérjék.

5.   Mentesítési szabályok

| 1. | Egy tagállam nemzeti programja kizárhatja az állományokhoz kapcsolódó változók becslését azon állományok tekintetében, amelyekre teljes kifogható mennyiségeket (TAC) és kvótákat határoztak meg, a következő feltételek mellett:






  a) | az adott kvóta legyen a közösségi TAC-részesedés kevesebb mint 10 %-a, vagy a megelőző három év átlagában 200 tonnánál kevesebb; |
| --- | --- | --- |

1.

Egy tagállam nemzeti programja kizárhatja az állományokhoz kapcsolódó változók becslését azon állományok tekintetében, amelyekre teljes kifogható mennyiségeket (TAC) és kvótákat határoztak meg, a következő feltételek mellett:

a)

az adott kvóta legyen a közösségi TAC-részesedés kevesebb mint 10 %-a, vagy a megelőző három év átlagában 200 tonnánál kevesebb;

| b) | a 10 %-nál kisebb részesedéssel rendelkező tagállamok vonatkozó kvótáinak összege legyen kisebb mint a közösségi TAC-részesedés 25 %-a. |
| --- | --- |

b)

a 10 %-nál kisebb részesedéssel rendelkező tagállamok vonatkozó kvótáinak összege legyen kisebb mint a közösségi TAC-részesedés 25 %-a.

| 2. | Ha a fenti 1. a) pontban megállapított feltétel teljesül, de az 1. b) pontban megállapított feltétel nem, az érintett tagállamok összehangolt programot készíthetnek az összes kirakodott mennyiségeik tekintetében közös mintavevő rendszer létrehozására, illetve a tagállamok egyenként is kidolgozhatnak külön-külön, de azonos pontosságú nemzeti mintavevő rendszereket. |
| --- | --- |

2.

Ha a fenti 1. a) pontban megállapított feltétel teljesül, de az 1. b) pontban megállapított feltétel nem, az érintett tagállamok összehangolt programot készíthetnek az összes kirakodott mennyiségeik tekintetében közös mintavevő rendszer létrehozására, illetve a tagállamok egyenként is kidolgozhatnak külön-külön, de azonos pontosságú nemzeti mintavevő rendszereket.

| 3. | Amennyiben szükséges, a nemzeti programok minden év február 1-jéig kiigazíthatók, hogy figyelembe lehessen venni a tagállamok közötti kvótacseréket: |
| --- | --- |

3.

Amennyiben szükséges, a nemzeti programok minden év február 1-jéig kiigazíthatók, hogy figyelembe lehessen venni a tagállamok közötti kvótacseréket:

| 4. | Azon állományok esetében, amelyekre nem határoztak meg teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat, valamint kívül esnek a Földközi-tenger térségén, ugyanazokat – az 5.1. pontban meghatározott – szabályokat kell alkalmazni a megelőző három év során kirakodott mennyiségek átlaga alapján, egy adott állomány tekintetében hivatkozva az összes közösségi kirakodott mennyiségre. |
| --- | --- |

4.

Azon állományok esetében, amelyekre nem határoztak meg teljes kifogható mennyiségeket és kvótákat, valamint kívül esnek a Földközi-tenger térségén, ugyanazokat – az 5.1. pontban meghatározott – szabályokat kell alkalmazni a megelőző három év során kirakodott mennyiségek átlaga alapján, egy adott állomány tekintetében hivatkozva az összes közösségi kirakodott mennyiségre.

| 5. | A Földközi-tengerben élő állományok esetében a földközi-tengeri tagállamok tömeg szerinti kirakodott mennyiségei az adott fajra vonatkozóan a Földközi-tenger térségéből az összes közösségi kirakodott mennyiség legfeljebb 10 %-ának vagy 200 tonnánál kevesebbnek felelnek meg, kivéve a kékúszójú tonhalat. |
| --- | --- |

5.

A Földközi-tengerben élő állományok esetében a földközi-tengeri tagállamok tömeg szerinti kirakodott mennyiségei az adott fajra vonatkozóan a Földközi-tenger térségéből az összes közösségi kirakodott mennyiség legfeljebb 10 %-ának vagy 200 tonnánál kevesebbnek felelnek meg, kivéve a kékúszójú tonhalat.

C.   KERESZTVÁLTOZÓK GYŰJTÉSE

1.   Változók

| 1. | A gyűjtendő változókat a VIII. függelék sorolja fel. Az adatokat az abban a függelékben szereplő gyakoriságnak megfelelően kell szolgáltatni. |
| --- | --- |

1.

A gyűjtendő változókat a VIII. függelék sorolja fel. Az adatokat az abban a függelékben szereplő gyakoriságnak megfelelően kell szolgáltatni.

| 2. | Elhanyagolható késedelem előfordulhat a flottaszegmentációról és a halászati erőkifejtésről szolgáltatott információ között. |
| --- | --- |

2.

Elhanyagolható késedelem előfordulhat a flottaszegmentációról és a halászati erőkifejtésről szolgáltatott információ között.

2.   Bontási szint

| 1. | A bontási szintet a VIII. függelék adja meg, az V. függelékben meghatározott kritériumokkal összhangban. |
| --- | --- |

1.

A bontási szintet a VIII. függelék adja meg, az V. függelékben meghatározott kritériumokkal összhangban.

| 2. | Az aggregálás szintje megfelel az előírt legnagyobb bontású szintnek. E rendszerben sor kerülhet cellák csoportosítására, feltéve, hogy megfelelő statisztikai elemzés bizonyítja annak alkalmasságát. Ezeket az összevonásokat a megfelelő regionális koordinációs találkozón jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

2.

Az aggregálás szintje megfelel az előírt legnagyobb bontású szintnek. E rendszerben sor kerülhet cellák csoportosítására, feltéve, hogy megfelelő statisztikai elemzés bizonyítja annak alkalmasságát. Ezeket az összevonásokat a megfelelő regionális koordinációs találkozón jóvá kell hagyni.

3.   Mintavételi stratégia

| 1. | Amikor csak lehetséges, a transzverzális adatokat kimerítően kell gyűjteni. Amennyiben ez nem lehetséges, a tagállamok nemzeti programjukban meghatározzák a mintavételezési eljárást. |
| --- | --- |

1.

Amikor csak lehetséges, a transzverzális adatokat kimerítően kell gyűjteni. Amennyiben ez nem lehetséges, a tagállamok nemzeti programjukban meghatározzák a mintavételezési eljárást.

4.   Pontossági szintek

| 1. | A tagállamok éves jelentésükben megadják az adatok minőségére (pontosság és precizitás) vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok éves jelentésükben megadják az adatok minőségére (pontosság és precizitás) vonatkozó információkat.

D.   TENGEREN VÉGZETT KUTATÁSI FELMÉRÉSEK

| 1. | A IX. függelékben felsorolt valamennyi felmérés idetartozik. |
| --- | --- |

1.

A IX. függelékben felsorolt valamennyi felmérés idetartozik.

| 2. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell nemzeti programjaikon belül az előző felmérési tervekkel való folyamatosságot. |
| --- | --- |

2.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell nemzeti programjaikon belül az előző felmérési tervekkel való folyamatosságot.

| 3. | Az 1. és 2. pont ellenére a tagállamok javaslatot tehetnek a felmérési erőkifejtési vagy a mintavételi terv módosítására, ha ez nem rontja az eredmények minőségét. Bármely módosítás Bizottság általi elfogadásának feltétele a HTMGB jóváhagyása. |
| --- | --- |

3.

Az 1. és 2. pont ellenére a tagállamok javaslatot tehetnek a felmérési erőkifejtési vagy a mintavételi terv módosítására, ha ez nem rontja az eredmények minőségét. Bármely módosítás Bizottság általi elfogadásának feltétele a HTMGB jóváhagyása.

IV.   FEJEZET

Az akvakultúra- és a feldolgozóipari ágazat gazdasági helyzete értékelésének modulja

A.   GAZDASÁGI ADATOK GYŰJTÉSE AZ AKVAKULTÚRA-ÁGAZAT TEKINTETÉBEN

1.   Változók

| 1. | A X. függelékben felsorolt valamennyi változót évente, szegmensenként kell gyűjteni, a XI. függelékben meghatározott szegmentációval összhangban. |
| --- | --- |

1.

A X. függelékben felsorolt valamennyi változót évente, szegmensenként kell gyűjteni, a XI. függelékben meghatározott szegmentációval összhangban.

| 2. | A statisztikai egység a „gazdasági egység”, amelyet a könyvelési szempontból legkisebb jogi egységként határoznak meg. |
| --- | --- |

2.

A statisztikai egység a „gazdasági egység”, amelyet a könyvelési szempontból legkisebb jogi egységként határoznak meg.

| 3. | A sokaság olyan gazdasági egységeket jelent, amelyek elsődleges tevékenysége az EUROSTAT NACE 05.02. kódja szerinti meghatározással írható le: „Halgazdálkodás, haltenyésztés”. |
| --- | --- |

3.

A sokaság olyan gazdasági egységeket jelent, amelyek elsődleges tevékenysége az EUROSTAT NACE 05.02. kódja szerinti meghatározással írható le: „Halgazdálkodás, haltenyésztés”.

| 4. | A nemzeti pénznemeket át kell váltani euróra az Európai Központi Banknál (EKB) elérhető éves átlagárfolyam alapján. |
| --- | --- |

4.

A nemzeti pénznemeket át kell váltani euróra az Európai Központi Banknál (EKB) elérhető éves átlagárfolyam alapján.

2.   Bontási szint

| 1. | Az adatokat fajonként és akvakultúra-technikánként kell szegmentálni, a XI. függelékben említettek szerint. A tagállamok szükség esetén további szegmentálást végezhetnek a gazdasági egység mérete vagy más vonatkozó kritérium alapján. |
| --- | --- |

1.

Az adatokat fajonként és akvakultúra-technikánként kell szegmentálni, a XI. függelékben említettek szerint. A tagállamok szükség esetén további szegmentálást végezhetnek a gazdasági egység mérete vagy más vonatkozó kritérium alapján.

| 2. | Az édesvízi fajokra vonatkozó adatgyűjtés nem kötelező. Amennyiben azonban gyűjtenek ilyen adatokat, a tagállamoknak a XI. függelékben meghatározott szegmentálást kell követniük. |
| --- | --- |

2.

Az édesvízi fajokra vonatkozó adatgyűjtés nem kötelező. Amennyiben azonban gyűjtenek ilyen adatokat, a tagállamoknak a XI. függelékben meghatározott szegmentálást kell követniük.

3.   Mintavételi stratégia

| 1. | A tagállamok ismertetik a nemzeti programjaikban szereplő gazdasági változók becslésére alkalmazott módszerüket, a minőségi szempontokat is beleértve. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok ismertetik a nemzeti programjaikban szereplő gazdasági változók becslésére alkalmazott módszerüket, a minőségi szempontokat is beleértve.

| 2. | A tagállamok biztosítják a más forrásokból (pl. kérdőívekből, pénzügyi elszámolásokból) származtatott gazdasági változók konzisztenciáját és összevethetőségét. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok biztosítják a más forrásokból (pl. kérdőívekből, pénzügyi elszámolásokból) származtatott gazdasági változók konzisztenciáját és összevethetőségét.

4.   Pontossági szintek

| 1. | A tagállamok éves jelentésükben megadják az adatok minőségére (pontosság és precizitás) vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok éves jelentésükben megadják az adatok minőségére (pontosság és precizitás) vonatkozó információkat.

B.   A FELDOLGOZÓIPARRA VONATKOZÓ GAZDASÁGI ADATOK GYŰJTÉSE

1.   Változók

| 1. | A sokaságra vonatkozóan a XII. függelékben felsorolt valamennyi változót évente kell gyűjteni. |
| --- | --- |

1.

A sokaságra vonatkozóan a XII. függelékben felsorolt valamennyi változót évente kell gyűjteni.

| 2. | A sokaság olyan gazdasági egységeket jelent, amelyek fő tevékenysége az EUROSTAT NACE 15.20. kódja szerinti meghatározással írható le: „Halfeldolgozás (gyártás és tartósítás)”. |
| --- | --- |

2.

A sokaság olyan gazdasági egységeket jelent, amelyek fő tevékenysége az EUROSTAT NACE 15.20. kódja szerinti meghatározással írható le: „Halfeldolgozás (gyártás és tartósítás)”.

| 3. | Iránymutatásként a 852/2004/EK (4), 853/2004/EK (5) és 854/2004/EK tanácsi rendelet (6) szerint használt nemzeti kódokat ezen felül keresztellenőrzésekre, és a NACE 15.20. kód alá sorolt gazdasági egységek azonosítására is használják. |
| --- | --- |

3.

Iránymutatásként a 852/2004/EK (4), 853/2004/EK (5) és 854/2004/EK tanácsi rendelet (6) szerint használt nemzeti kódokat ezen felül keresztellenőrzésekre, és a NACE 15.20. kód alá sorolt gazdasági egységek azonosítására is használják.

| 4. | A nemzeti pénznemeket át kell váltani EUR-ra az Európai Központi Banknál (EKB) elérhető éves átlagárfolyam alapján. |
| --- | --- |

4.

A nemzeti pénznemeket át kell váltani EUR-ra az Európai Központi Banknál (EKB) elérhető éves átlagárfolyam alapján.

2.   Bontási szint

| 1. | Az adatgyűjtés tekintetében a statisztikai egység a „gazdasági egység”, amelyet a könyvelési szempontból legkisebb jogi egységként határoznak meg. |
| --- | --- |

1.

Az adatgyűjtés tekintetében a statisztikai egység a „gazdasági egység”, amelyet a könyvelési szempontból legkisebb jogi egységként határoznak meg.

| 2. | A halfeldolgozást nem főtevékenységként végző gazdasági egységek tekintetében a következő adatokat kell gyűjteni az egyes programozási időszakok első évében:






  a) | a gazdasági egységek száma; |
| --- | --- | --- |

2.

A halfeldolgozást nem főtevékenységként végző gazdasági egységek tekintetében a következő adatokat kell gyűjteni az egyes programozási időszakok első évében:

a)

a gazdasági egységek száma;

| b) | a halfeldolgozásnak tulajdonítható bevétel. |
| --- | --- |

b)

a halfeldolgozásnak tulajdonítható bevétel.

3.   Mintavételi stratégia

| 1. | A tagállamok ismertetik a nemzeti programjaikban szereplő gazdasági változók becslésére alkalmazott módszerüket, a minőségi szempontokat is beleértve. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok ismertetik a nemzeti programjaikban szereplő gazdasági változók becslésére alkalmazott módszerüket, a minőségi szempontokat is beleértve.

| 2. | A tagállamok biztosítják a más forrásokból (pl. kérdőívekből, pénzügyi elszámolásokból) származtatott gazdasági változók konzisztenciáját és összevethetőségét. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok biztosítják a más forrásokból (pl. kérdőívekből, pénzügyi elszámolásokból) származtatott gazdasági változók konzisztenciáját és összevethetőségét.

4.   Pontossági szintek

| 1. | A tagállamok éves jelentésükben megadják az adatok minőségére (pontosság és precizitás) vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok éves jelentésükben megadják az adatok minőségére (pontosság és precizitás) vonatkozó információkat.

V.   FEJEZET

A halászati ágazat tengeri ökoszisztémákra gyakorolt hatásai értékelésének modulja

1.   Változók

| 1. | A XIII. függelékben felsorolt valamennyi mutató kiszámításának lehetővé tételére az e függelékben meghatározott adatokat évente gyűjtik, kivéve azokat az adatokat, amelyeket a meghatározás szerint nagyobb bontási szintnek megfelelően kell gyűjteni. |
| --- | --- |

1.

A XIII. függelékben felsorolt valamennyi mutató kiszámításának lehetővé tételére az e függelékben meghatározott adatokat évente gyűjtik, kivéve azokat az adatokat, amelyeket a meghatározás szerint nagyobb bontási szintnek megfelelően kell gyűjteni.

| 2. | A XIII. függelékben meghatározott adatokat nemzeti szinten kell gyűjteni annak érdekében, hogy a végfelhasználók a II. függelékben megadott, vonatkozó földrajzi lépték szerint számíthassák ki a mutatókat. |
| --- | --- |

2.

A XIII. függelékben meghatározott adatokat nemzeti szinten kell gyűjteni annak érdekében, hogy a végfelhasználók a II. függelékben megadott, vonatkozó földrajzi lépték szerint számíthassák ki a mutatókat.

2.   Bontási szint

| 1. | A XIII. függelékben megállapított előírásokban meghatározott bontási szint alkalmazandó. |
| --- | --- |

1.

A XIII. függelékben megállapított előírásokban meghatározott bontási szint alkalmazandó.

3.   Mintavételi stratégia

| 1. | A tagállamok a XIII. függelékben megállapított előírásokban meghatározott ajánlásokat alkalmazzák. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok a XIII. függelékben megállapított előírásokban meghatározott ajánlásokat alkalmazzák.

4.   Pontossági szintek

| 1. | A tagállamok a XIII. függelékben megállapított előírásokban meghatározott ajánlásokat alkalmazzák. |
| --- | --- |

1.

A tagállamok a XIII. függelékben megállapított előírásokban meghatározott ajánlásokat alkalmazzák.

VI.   FEJEZET

Az adatgyűjtési keretrendszer hatálya alá tartozó adatok kezelésének és felhasználásának modulja

A.   ADATKEZELÉS

| 1. | Az e közösségi program hatálya alá tartozó adatok tekintetében ez a szakasz az adatbázis-fejlesztésre, adatbevitelre (tárolás), az adatok minőségének ellenőrzésére és hitelesítésére, valamint a 199/2008/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint a törzsadatok részletes vagy összesített adatokká történő átalakítására terjed ki. |
| --- | --- |

1.

Az e közösségi program hatálya alá tartozó adatok tekintetében ez a szakasz az adatbázis-fejlesztésre, adatbevitelre (tárolás), az adatok minőségének ellenőrzésére és hitelesítésére, valamint a 199/2008/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdésében említettek szerint a törzsadatok részletes vagy összesített adatokká történő átalakítására terjed ki.

| 2. | Magában foglalja a társadalmi és gazdasági vonatkozású törzsadatoknak a 199/2008/EK rendelet 13. cikkének b) pontjában említett metaadatokká alakítását. |
| --- | --- |

2.

Magában foglalja a társadalmi és gazdasági vonatkozású törzsadatoknak a 199/2008/EK rendelet 13. cikkének b) pontjában említett metaadatokká alakítását.

| 3. | A tagállamok biztosítják, hogy a Bizottság kérelmére megadják a (2) bekezdésben említett átalakítási folyamatról szóló információt. |
| --- | --- |

3.

A tagállamok biztosítják, hogy a Bizottság kérelmére megadják a (2) bekezdésben említett átalakítási folyamatról szóló információt.

B.   AZ ADATOK FELHASZNÁLÁSA

| 1. | Ez a szakasz a 199/2008/EK rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint adatállományok előállítására és azoknak a halgazdálkodásra vonatkozó tanácsadás alapját képező tudományos elemzések támogatására történő felhasználására terjed ki. |
| --- | --- |

1.

Ez a szakasz a 199/2008/EK rendelet 18. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említettek szerint adatállományok előállítására és azoknak a halgazdálkodásra vonatkozó tanácsadás alapját képező tudományos elemzések támogatására történő felhasználására terjed ki.

| 2. | Magában foglalja a VII. függelékben felsorolt állományok biológiai paramétereinek (kor, tömeg, nem, ivarérettség, termékenység) becslését, állományfelmérés és bioökonómiai modellezés céljából adatállományok készítését, valamint a megfelelő tudományos elemzést. |
| --- | --- |

2.

Magában foglalja a VII. függelékben felsorolt állományok biológiai paramétereinek (kor, tömeg, nem, ivarérettség, termékenység) becslését, állományfelmérés és bioökonómiai modellezés céljából adatállományok készítését, valamint a megfelelő tudományos elemzést.

---

(1)  HL L 5., 2004.1.9., 25. o.

(2)  HL L 186., 2008.7.15., 3. o.

(3)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

(4)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

(5)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

(6)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

I. függelék

Földrajzi rétegzés a regionális halászati gazdálkodási szervezetek szerint

| | I.C.E.S. | N.A.F.O | I.C.C.A.T | G.F.C.M. | C.C.A.M.L.R. | IOTC | Egyéb |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. szint | Terület | Terület | FAO-terület | Terület
  pl. 37
  Földközi-tenger és Fekete-tenger | Terület
  pl. 48 | FAO-terület | FAO-terület |
| 2. szint | Alterület
  pl. 27.IV
  Északi-tenger | Alterület
  pl. 21.2
  Labrador-tenger | FAO-alterület | Alterület
  pl. 37.1
  Nyugati rész | Alterület
  pl. 48.1
  Antarktiszi-félsziget | FAO-alterület | FAO-alterület |
| 3. szint | Körzet
  pl. 27.IV c | Körzet
  pl. 21.2 H | Körzet
  5° × 5° | Körzet
  pl. 37.1.2
  Oroszlán-öböl | Körzet
  pl. 58.5.1
  Kerguélen-szigetek | Körzet
  5° × 5° | Körzet
  5° × 5° |
| 4. szint | Alkörzet
  pl. 27.III.c.22 | | | GSA
  pl. GSA 1 | | | |
| 5. szint | Téglalap
  30′ × 1° | Téglalap | Téglalap
  1° × 1° | | Téglalap
  30′ × 1° | Téglalap
  1° × 1° | Téglalap
  1° × 1° |

I.C.E.S.

N.A.F.O

I.C.C.A.T

G.F.C.M.

C.C.A.M.L.R.

IOTC

Egyéb

1. szint

Terület

Terület

FAO-terület

Terület

pl. 37

Földközi-tenger és Fekete-tenger

Terület

pl. 48

FAO-terület

FAO-terület

2. szint

Alterület

pl. 27.IV

Északi-tenger

Alterület

pl. 21.2

Labrador-tenger

FAO-alterület

Alterület

pl. 37.1

Nyugati rész

Alterület

pl. 48.1

Antarktiszi-félsziget

FAO-alterület

FAO-alterület

3. szint

Körzet

pl. 27.IV c

Körzet

pl. 21.2 H

Körzet

5° × 5°

Körzet

pl. 37.1.2

Oroszlán-öböl

Körzet

pl. 58.5.1

Kerguélen-szigetek

Körzet

5° × 5°

Körzet

5° × 5°

4. szint

Alkörzet

pl. 27.III.c.22

GSA

pl. GSA 1

5. szint

Téglalap

30′ × 1°

Téglalap

Téglalap

1° × 1°

Téglalap

30′ × 1°

Téglalap

1° × 1°

Téglalap

1° × 1°

II. függelék

Földrajzi rétegzés régiók szerint

| | Alrégió/Halászterület (1) | Régió | Felsőbb régió |
| --- | --- | --- | --- |
| Szint | 1 | 2 | 3 |
| | Térbeli egységek csoportja a 4. szinten, az I. függelékben meghatározottak szerint (ICES-alkörzetek) | Balti-tenger (ICES IIIb–d terület) | Balti-tenger (ICES IIIb–d terület), Északi-tenger (ICES IIIa, IV és VIId terület) és az Északi-sark keleti része (ICES I és II terület), valamint az Atlanti-óceán északi része (ICES V–XIV terület és NAFO- területek) |
| | Térbeli egységek csoportja a 3. szinten, az I. függelékben meghatározottak szerint (ICES-körzet) | Északi-tenger (ICES IIIa, IV és VIId terület) és a Jeges-tenger keleti része (ICES I és II terület) |
| | Térbeli egységek csoportja a 3. szinten, az I. függelékben meghatározottak szerint (ICES/NAFO-körzet) | Az Atlanti-óceán északi része (ICES V–XIV terület és NAFO-területek) |
| | Térbeli egységek csoportja a 4. szinten, az I. függelékben meghatározottak szerint (GSA) | Földközi-tenger és Fekete-tenger | Földközi-tenger és Fekete-tenger |
| | RFMO mintavétel alterületek (kivéve GFCM) | Egyéb régiók, ahol a halászat európai uniós hajókkal folyik és az irányítást az RFMO végzi, amellyel a Közösség szerződéses kapcsolatban van vagy megfigyelőként van jelen (pl. ICCAT, IOTC, CECAF...) | Egyéb régiók |

Alrégió/Halászterület (1)

Régió

Felsőbb régió

Szint

1

2

3

Térbeli egységek csoportja a 4. szinten, az I. függelékben meghatározottak szerint (ICES-alkörzetek)

Balti-tenger (ICES IIIb–d terület)

Balti-tenger (ICES IIIb–d terület), Északi-tenger (ICES IIIa, IV és VIId terület) és az Északi-sark keleti része (ICES I és II terület), valamint az Atlanti-óceán északi része (ICES V–XIV terület és NAFO- területek)

Térbeli egységek csoportja a 3. szinten, az I. függelékben meghatározottak szerint (ICES-körzet)

Északi-tenger (ICES IIIa, IV és VIId terület) és a Jeges-tenger keleti része (ICES I és II terület)

Térbeli egységek csoportja a 3. szinten, az I. függelékben meghatározottak szerint (ICES/NAFO-körzet)

Az Atlanti-óceán északi része (ICES V–XIV terület és NAFO-területek)

Térbeli egységek csoportja a 4. szinten, az I. függelékben meghatározottak szerint (GSA)

Földközi-tenger és Fekete-tenger

Földközi-tenger és Fekete-tenger

RFMO mintavétel alterületek (kivéve GFCM)

Egyéb régiók, ahol a halászat európai uniós hajókkal folyik és az irányítást az RFMO végzi, amellyel a Közösség szerződéses kapcsolatban van vagy megfigyelőként van jelen (pl. ICCAT, IOTC, CECAF...)

Egyéb régiók

---

(1)  Az alrégiókat, illetve a halászterületeket a tagállamok az első programozási időszakra (2009–2010) állapították meg; ezeket adott esetben a regionális koordinációs értekezletek módosíthatják és a HTMGB hagyja jóvá. Ennek a szintnek összhangban kell lennie a meglévő földrajzi körzetekkel.

III. függelék

Flottafelosztás régiók szerint

| | Hosszúság szerinti osztályok (teljes hossz (LOA)) (1) |
| --- | --- |
| | 0-< 10 m
  0-< 6 m | 10-< 12 m
  6-< 12 m | 12-< 18 m | 18-< 24 m | 24-< 40 m | 40 m vagy hosszabb |
| Aktív hajók |
| „Aktív” eszközöket használó hajók | Merevítőrudas vonóhálóval felszerelt halászhajók | | | | | | |
| A tengerfenéken élő fajokra halászó vonóhálós és/vagy kerítőhálós hajók és/vagy kerítőhálós hajók | | | | | | |
| Nyílt tengeri fajokra halászó vonóhálós hajók | | | | | | |
| Erszényes kerítőhálós hajók | | | | | | |
| Kotróhajók | | | | | | |
| Egyéb aktív eszközöket használó hajó | | | | | | |
| Kizárólag többfunkciós „aktív” eszközöket használó hajók | | | | | | |
| „Passzív” eszközöket használó hajók | Horgot használó hajók | (2) | (2) | | | | |
| Eresztőhálókat és/vagy rögzített hálókat használó hajók | | | | |
| Rákcsapdát és/vagy csapdát használó hajók | | | | |
| Egyéb passzív eszközöket használó hajók | | | | |
| Kizárólag többfunkciós „passzív” eszközöket használó hajók | | | | |
| Többfunkciós eszközöket használó hajók | Aktív és passzív eszközöket használó hajók | | | | | | |
| Inaktív hajók | | | | | | |

Hosszúság szerinti osztályok (teljes hossz (LOA)) (1)

0-< 10 m

0-< 6 m

10-< 12 m

6-< 12 m

12-< 18 m

18-< 24 m

24-< 40 m

40 m vagy hosszabb

Aktív hajók

„Aktív” eszközöket használó hajók

Merevítőrudas vonóhálóval felszerelt halászhajók

A tengerfenéken élő fajokra halászó vonóhálós és/vagy kerítőhálós hajók és/vagy kerítőhálós hajók

Nyílt tengeri fajokra halászó vonóhálós hajók

Erszényes kerítőhálós hajók

Kotróhajók

Egyéb aktív eszközöket használó hajó

Kizárólag többfunkciós „aktív” eszközöket használó hajók

„Passzív” eszközöket használó hajók

Horgot használó hajók

(2)

(2)

Eresztőhálókat és/vagy rögzített hálókat használó hajók

Rákcsapdát és/vagy csapdát használó hajók

Egyéb passzív eszközöket használó hajók

Kizárólag többfunkciós „passzív” eszközöket használó hajók

Többfunkciós eszközöket használó hajók

Aktív és passzív eszközöket használó hajók

Inaktív hajók

---

(1)  A Földközi-tengeren és a Fekete-tengeren a 12 méternél rövidebb hajók esetében a hosszúság szerinti kategóriák 0-< 6, 6-< 12 méter. Minden más régió esetében a hosszúság szerinti kategóriák 0-< 10, 10-< 12 méter szerint kerültek meghatározásra.

(2)  A Földközi-tengeren és a Fekete-tengeren a 12 méternél rövidebb, passzív eszközöket használó hajók a felszerelés típusa szerint megbonthatók.

IV. függelék

Halászati tevékenység („tevékenységcsoport”) régiók szerint

1.   Balti-tenger (ICES 22–32 alkörzet)

| 1. szint | 2. szint | 3. szint | 4. szint | 5. szint | 6. szint | Teljes hosszúsági (LOA) osztályok (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tevékenység | Eszközosztályok | Eszközcsoportok | Eszköz típusa | Célállomány (1) | A háló szembősége és egyéb szelektív eszközök | <10 | 10 <12 | 12 <18 | 18- <24 | 24-<40 | 40 &+ |
| Halászati tevékenység | Vonóhálók | Fenékvonóhálók | Feszítőlapos fenékvonóháló [OTB] | Rákfélék | (2) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Édesvízi fajok | (2) | | | | | | |
| Többféle felszereléssel ellátott feszítőlapos fenékvonóháló [OTT] | Rákfélék | (2) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Páros feszítőlapos fenékvonóháló [PTB] | Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Édesvízi fajok | (2) | | | | | | |
| Nyílt tengeri vonóhálók | Vízközi feszítőlapos fenékvonóháló [OTM] | Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Édesvízi fajok | (2) | | | | | | |
| Vízközi páros vonóháló [PTM] | Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Édesvízi fajok | (2) | | | | | | |
| Horgok és horogsorok | Horgászbotok és horogsorok | Kézi és horgászbotos horogsorok [LHP] [LHM] | Úszós halak | (2) | | | | | | |
| Horogsorok | Sodortatott horogsorok [LLD] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Anadrom fajok | (2) | | | | | | |
| Rögzített horogsorok [LLS] | Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Édesvízi fajok | (2) | | | | | | |
| Anadrom fajok | (2) | | | | | | |
| Katadrom fajok | (2) | | | | | | |
| Csapdák | Csapdák | Rákcsapdák és csapdák [FPO] (3) | Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Édesvízi fajok | (2) | | | | | | |
| Anadrom fajok | (2) | | | | | | |
| Katadrom fajok | (2) | | | | | | |
| Zsákhálók [FYK] (3) | Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Édesvízi fajok | (2) | | | | | | |
| Anadrom fajok | (2) | | | | | | |
| Katadrom fajok | (2) | | | | | | |
| Rögzített fedetlen varsák [FPN] | Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Édesvízi fajok | (2) | | | | | | |
| Anadrom fajok | (2) | | | | | | |
| Katadrom fajok | (2) | | | | | | |
| Hálók | Hálók | Tükörháló [GTR] | Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Édesvízi fajok | (2) | | | | | | |
| Rögzített kopoltyúháló [GNS] | Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Édesvízi fajok | (2) | | | | | | |
| Anadrom fajok | (2) | | | | | | |
| Katadrom fajok | (2) | | | | | | |
| Kerítőhálók | Kerítőhálók | Erszényes kerítőháló [PS] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Kerítőhálók | Horgony nélküli kerítőháló [SSC] | Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Édesvízi fajok | (2) | | | | | | |
| Lehorgonyzott kerítőháló [SDN] | Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (2) | | | | | | |
| Páros kerítőháló [SPR] | Tengerfenéken élő halak | (2) | | | | | | |
| Partról és hajóról működtetett kerítőháló [SB] [SV] | Úszós halak | (2) | | | | | | |
| Halászati tevékenység hiányzó információ | Halászati tevékenység hiányzó információ | | | | | | | |
| Halászaton kívüli egyéb tevékenység | Halászaton kívüli egyéb tevékenység | | | | | | | |
| Inaktív | Inaktív | | | | | | | |
| Szabadidős horgászat | Kizárólag a következő fajokra: lazac, tőkehal, angolna, cápák | Tárgytalan | Minden hajóosztály (ha van ilyen) kombinálva |

1. szint

2. szint

3. szint

4. szint

5. szint

6. szint

Teljes hosszúsági (LOA) osztályok (m)

Tevékenység

Eszközosztályok

Eszközcsoportok

Eszköz típusa

Célállomány (1)

A háló szembősége és egyéb szelektív eszközök

<10

10 <12

12 <18

18- <24

24-<40

40 &+

Halászati tevékenység

Vonóhálók

Fenékvonóhálók

Feszítőlapos fenékvonóháló [OTB]

Rákfélék

(2)

Tengerfenéken élő halak

(2)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Édesvízi fajok

(2)

Többféle felszereléssel ellátott feszítőlapos fenékvonóháló [OTT]

Rákfélék

(2)

Tengerfenéken élő halak

(2)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Páros feszítőlapos fenékvonóháló [PTB]

Tengerfenéken élő halak

(2)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Édesvízi fajok

(2)

Nyílt tengeri vonóhálók

Vízközi feszítőlapos fenékvonóháló [OTM]

Tengerfenéken élő halak

(2)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Édesvízi fajok

(2)

Vízközi páros vonóháló [PTM]

Tengerfenéken élő halak

(2)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Édesvízi fajok

(2)

Horgok és horogsorok

Horgászbotok és horogsorok

Kézi és horgászbotos horogsorok [LHP] [LHM]

Úszós halak

(2)

Horogsorok

Sodortatott horogsorok [LLD]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Anadrom fajok

(2)

Rögzített horogsorok [LLS]

Tengerfenéken élő halak

(2)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Édesvízi fajok

(2)

Anadrom fajok

(2)

Katadrom fajok

(2)

Csapdák

Csapdák

Rákcsapdák és csapdák [FPO] (3)

Tengerfenéken élő halak

(2)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Édesvízi fajok

(2)

Anadrom fajok

(2)

Katadrom fajok

(2)

Zsákhálók [FYK] (3)

Tengerfenéken élő halak

(2)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Édesvízi fajok

(2)

Anadrom fajok

(2)

Katadrom fajok

(2)

Rögzített fedetlen varsák [FPN]

Tengerfenéken élő halak

(2)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Édesvízi fajok

(2)

Anadrom fajok

(2)

Katadrom fajok

(2)

Hálók

Hálók

Tükörháló [GTR]

Tengerfenéken élő halak

(2)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Édesvízi fajok

(2)

Rögzített kopoltyúháló [GNS]

Tengerfenéken élő halak

(2)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Édesvízi fajok

(2)

Anadrom fajok

(2)

Katadrom fajok

(2)

Kerítőhálók

Kerítőhálók

Erszényes kerítőháló [PS]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Kerítőhálók

Horgony nélküli kerítőháló [SSC]

Tengerfenéken élő halak

(2)

Édesvízi fajok

(2)

Lehorgonyzott kerítőháló [SDN]

Tengerfenéken élő halak

(2)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(2)

Páros kerítőháló [SPR]

Tengerfenéken élő halak

(2)

Partról és hajóról működtetett kerítőháló [SB] [SV]

Úszós halak

(2)

Halászati tevékenység hiányzó információ

Halászati tevékenység hiányzó információ

Halászaton kívüli egyéb tevékenység

Halászaton kívüli egyéb tevékenység

Inaktív

Inaktív

Szabadidős horgászat

Kizárólag a következő fajokra: lazac, tőkehal, angolna, cápák

Tárgytalan

Minden hajóosztály (ha van ilyen) kombinálva

Megjegyzés:

Adott esetben kísérleti tanulmányokat kell készíteni a belvízi angolnahalászat felügyeletére vonatkozó eljárások kidolgozásához.

2.   Északi-tenger (ICES IIIa, IV és VIId terület) és a Jeges-tenger keleti része (ICES I és II terület)

| 1. szint | 2. szint | 3. szint | 4. szint | 5. szint | 6. szint | Teljes hosszúsági (LOA) osztályok (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tevékenység | Eszközosztályok | Eszközcsoportok | Eszköz típusa | Célállomány (4) | Szembőség és egyéb szelektív eszközök | <10 | 10-<12 | 12-<18 | 18-<24 | 24-<40 | 40 &+ |
| Halászati tevékenység | Kotróhálók | Kotróhálók | Hajóról működtetett kotróháló [DRB] | Puhatestűek | (5) | | | | | | |
| Gépesített/szívó fenékkaparó hálók [HMD] | Puhatestűek | (5) | | | | | | |
| Vonóhálók | Fenékvonóhálók | Feszítőlapos fenékvonóháló [OTB] | Puhatestűek | (5) | | | | | | |
| Rákfélék | (5) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Rákfélék és tengerfenéken élő halak vegyesen | (5) | | | | | | |
| Lábasfejűek és tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (5) | | | | | | |
| Mélytengeri fajok | (5) | | | | | | |
| Nyílt tengeri és tengerfenéken élő halak vegyesen | (5) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő és mélytengeri fajok vegyesen | (5) | | | | | | |
| Többféle felszereléssel ellátott feszítőlapos fenékvonóháló [OTT] | Puhatestűek | (5) | | | | | | |
| Rákfélék | (5) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Mélytengeri fajok | (5) | | | | | | |
| Rákfélék és tengerfenéken élő halak vegyesen | (5) | | | | | | |
| Nyílt tengeri és tengerfenéken élő halak vegyesen | (5) | | | | | | |
| Páros feszítőlapos fenékvonóháló [PTB] | Tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Rákfélék | (5) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (5) | | | | | | |
| Merevítőrudas vonóháló [TBB] | Rákfélék | (5) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Rákfélék és tengerfenéken élő halak vegyesen | (5) | | | | | | |
| Nyílt tengeri vonóhálók | Vízközi feszítőlapos fenékvonóháló [OTM] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (5) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Vízközi páros vonóháló [PTM] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (5) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Horgok és horogsorok | Horgászbotok és horogsorok | Kézi és horgászbotos horogsorok [LHP] [LHM] | Úszós halak | (5) | | | | | | |
| Horogsorok | Rögzített horogsorok [LLS] | Tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Csapdák | Csapdák (6) | Rákcsapdák és csapdák [FPO] | Puhatestűek | (5) | | | | | | |
| Rákfélék | (5) | | | | | | |
| Úszós halak | (5) | | | | | | |
| Zsákhálók [FYK] | Katadrom fajok | (5) | | | | | | |
| Hálók | Hálók | Tükörháló [GTR] | Tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Rögzített kopoltyúháló [GNS] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (5) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Rákfélék | (5) | | | | | | |
| Vontatott kopoltyúháló [GND] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (5) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Kerítőhálók | Kerítőhálók | Erszényes kerítőháló [PS] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (5) | | | | | | |
| Kerítőhálók | Horgony nélküli kerítőháló [SSC] | Tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Lehorgonyzott kerítőháló [SDN] | Tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Páros kerítőháló [SPR] | Tengerfenéken élő halak | (5) | | | | | | |
| Partról és hajóról működtetett kerítőháló [SB] [SV] | Úszós halak | (5) | | | | | | |
| Egyéb felszerelés | Egyéb felszerelés | Üvegangolna halászata | Üvegangolna | (5) | | | | | | |
| Egyéb (pontosítsa) | Egyéb (pontosítsa) | | | (5) | | | | | | |
| Halászaton kívüli egyéb tevékenység | Halászaton kívüli egyéb tevékenység | | | | | | | |
| Inaktív | Inaktív | | | | | | | |
| Szabadidős horgászat | Kizárólag a következő fajokra: tőkehal, angolna, cápák | Tárgytalan | Minden hajóosztály (ha van ilyen) kombinálva |

1. szint

2. szint

3. szint

4. szint

5. szint

6. szint

Teljes hosszúsági (LOA) osztályok (m)

Tevékenység

Eszközosztályok

Eszközcsoportok

Eszköz típusa

Célállomány (4)

Szembőség és egyéb szelektív eszközök

<10

10-<12

12-<18

18-<24

24-<40

40 &+

Halászati tevékenység

Kotróhálók

Kotróhálók

Hajóról működtetett kotróháló [DRB]

Puhatestűek

(5)

Gépesített/szívó fenékkaparó hálók [HMD]

Puhatestűek

(5)

Vonóhálók

Fenékvonóhálók

Feszítőlapos fenékvonóháló [OTB]

Puhatestűek

(5)

Rákfélék

(5)

Tengerfenéken élő halak

(5)

Rákfélék és tengerfenéken élő halak vegyesen

(5)

Lábasfejűek és tengerfenéken élő halak

(5)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(5)

Mélytengeri fajok

(5)

Nyílt tengeri és tengerfenéken élő halak vegyesen

(5)

Tengerfenéken élő és mélytengeri fajok vegyesen

(5)

Többféle felszereléssel ellátott feszítőlapos fenékvonóháló [OTT]

Puhatestűek

(5)

Rákfélék

(5)

Tengerfenéken élő halak

(5)

Mélytengeri fajok

(5)

Rákfélék és tengerfenéken élő halak vegyesen

(5)

Nyílt tengeri és tengerfenéken élő halak vegyesen

(5)

Páros feszítőlapos fenékvonóháló [PTB]

Tengerfenéken élő halak

(5)

Rákfélék

(5)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(5)

Merevítőrudas vonóháló [TBB]

Rákfélék

(5)

Tengerfenéken élő halak

(5)

Rákfélék és tengerfenéken élő halak vegyesen

(5)

Nyílt tengeri vonóhálók

Vízközi feszítőlapos fenékvonóháló [OTM]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(5)

Tengerfenéken élő halak

(5)

Vízközi páros vonóháló [PTM]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(5)

Tengerfenéken élő halak

(5)

Horgok és horogsorok

Horgászbotok és horogsorok

Kézi és horgászbotos horogsorok [LHP] [LHM]

Úszós halak

(5)

Horogsorok

Rögzített horogsorok [LLS]

Tengerfenéken élő halak

(5)

Csapdák

Csapdák (6)

Rákcsapdák és csapdák [FPO]

Puhatestűek

(5)

Rákfélék

(5)

Úszós halak

(5)

Zsákhálók [FYK]

Katadrom fajok

(5)

Hálók

Hálók

Tükörháló [GTR]

Tengerfenéken élő halak

(5)

Rögzített kopoltyúháló [GNS]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(5)

Tengerfenéken élő halak

(5)

Rákfélék

(5)

Vontatott kopoltyúháló [GND]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(5)

Tengerfenéken élő halak

(5)

Kerítőhálók

Kerítőhálók

Erszényes kerítőháló [PS]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(5)

Kerítőhálók

Horgony nélküli kerítőháló [SSC]

Tengerfenéken élő halak

(5)

Lehorgonyzott kerítőháló [SDN]

Tengerfenéken élő halak

(5)

Páros kerítőháló [SPR]

Tengerfenéken élő halak

(5)

Partról és hajóról működtetett kerítőháló [SB] [SV]

Úszós halak

(5)

Egyéb felszerelés

Egyéb felszerelés

Üvegangolna halászata

Üvegangolna

(5)

Egyéb (pontosítsa)

Egyéb (pontosítsa)

(5)

Halászaton kívüli egyéb tevékenység

Halászaton kívüli egyéb tevékenység

Inaktív

Inaktív

Szabadidős horgászat

Kizárólag a következő fajokra: tőkehal, angolna, cápák

Tárgytalan

Minden hajóosztály (ha van ilyen) kombinálva

Megjegyzés:

Adott esetben kísérleti tanulmányokat kell készíteni a belvízi angolnahalászat felügyeletére vonatkozó eljárások kidolgozásához.

3.   Az Atlanti-óceán északi része (ICES V–XIV terület és NAFO-területek)

| 1. szint | 2. szint | 3. szint | 4. szint | 5. szint | 6. szint | Teljes hosszúsági (LOA) osztályok (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tevékenység | Eszközosztályok | Eszközcsoportok | Eszköz típusa | Célállomány (7) | Szembőség és egyéb szelektív eszközök | <10 | 10-<12 | 12-<18 | 18-<24 | 24-<40 | 40 &+ |
| Halászati tevékenység | Kotróhálók | Kotróhálók | Hajóról működtetett kotróháló [DRB] | Puhatestűek | (8) | | | | | | |
| Gépesített/szívó fenékkaparó hálók [HMD] | Puhatestűek | (8) | | | | | | |
| Vonóhálók | Fenékvonóhálók | Feszítőlapos fenékvonóháló [OTB] | Puhatestűek | (8) | | | | | | |
| Rákfélék | (8) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Rákfélék és tengerfenéken élő halak vegyesen | (8) | | | | | | |
| Lábasfejűek és tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (8) | | | | | | |
| Mélytengeri fajok | (8) | | | | | | |
| Nyílt tengeri és tengerfenéken élő halak vegyesen | (8) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő és mélytengeri fajok vegyesen | (8) | | | | | | |
| Többféle felszereléssel ellátott feszítőlapos fenékvonóháló [OTT] | Puhatestűek | (8) | | | | | | |
| Rákfélék | (8) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Mélytengeri fajok | (8) | | | | | | |
| Rákfélék és tengerfenéken élő halak vegyesen | (8) | | | | | | |
| Nyílt tengeri és tengerfenéken élő halak vegyesen | (8) | | | | | | |
| Páros feszítőlapos fenékvonóháló [PTB] | Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Rákfélék | (8) | | | | | | |
| Kisméretű nyílt tengeri halak | (8) | | | | | | |
| Merevítőrudas vonóháló [TBB] | Rákfélék | (8) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Rákfélék és tengerfenéken élő halak vegyesen | (8) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak és lábasfejűek vegyesen | (8) | | | | | | |
| Nyílt tengeri vonóhálók | Vízközi feszítőlapos fenékvonóháló [OTM] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (8) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Vízközi páros vonóháló [PTM] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (8) | | | | | | |
| Nagyméretű nyílt tengeri halak | (8) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Horgok és horogsorok | Horgászbotok és horogsorok | Kézi és horgászbotos horogsorok [LHP] [LHM] | Úszós halak | (8) | | | | | | |
| Lábasfejűek (Cephalopoda) | (8) | | | | | | |
| Pergetett horogsorok [LTL] | Nagyméretű nyílt tengeri halak | (8) | | | | | | |
| Horogsorok | Sodortatott horogsorok [LLD] | Nagyméretű nyílt tengeri halak | (8) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Mélytengeri fajok | (8) | | | | | | |
| Rögzített horogsorok [LLS] | Mélytengeri fajok | (8) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Csapdák | Csapdák (9) | Rákcsapdák és csapdák [FPO] | Puhatestűek | (8) | | | | | | |
| Rákfélék | (8) | | | | | | |
| Úszós halak | (8) | | | | | | |
| Zsákhálók [FYK] | Katadrom fajok | (8) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő fajok | (8) | | | | | | |
| Rögzített fedetlen varsák [FPN] | Nagyméretű nyílt tengeri halak | (8) | | | | | | |
| Hálók | Hálók | Tükörháló [GTR] | Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Rögzített kopoltyúháló [GNS] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (8) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Rákfélék | (8) | | | | | | |
| Mélytengeri fajok | (8) | | | | | | |
| Vontatott kopoltyúháló [GND] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (8) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Kerítőhálók | Kerítőhálók | Erszényes kerítőháló [PS] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (8) | | | | | | |
| Nagyméretű nyílt tengeri halak | (8) | | | | | | |
| Kerítőhálók | Horgony nélküli kerítőháló [SSC] | Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Lehorgonyzott kerítőháló [SDN] | Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Páros kerítőháló [SPR] | Tengerfenéken élő halak | (8) | | | | | | |
| Partról és hajóról működtetett kerítőháló [SB] [SV] | Úszós halak | (8) | | | | | | |
| Egyéb eszközök | Egyéb eszközök | Üvegangolna halászata | Üvegangolna | (8) | | | | | | |
| Egyéb (pontosítsa) | Egyéb (pontosítsa) | | | (8) | | | | | | |
| Halászaton kívüli egyéb tevékenység | Halászaton kívüli egyéb tevékenység | | | | | | | |
| Inaktív | Inaktív | | | | | | | |
| Szabadidős horgászat | Kizárólag a következő fajokra: lazac, tengeri sügér, cápák, angolna (kizárólag az ICES-területekre) | Tárgytalan | Minden hajóosztály (ha van ilyen) kombinálva |

1. szint

2. szint

3. szint

4. szint

5. szint

6. szint

Teljes hosszúsági (LOA) osztályok (m)

Tevékenység

Eszközosztályok

Eszközcsoportok

Eszköz típusa

Célállomány (7)

Szembőség és egyéb szelektív eszközök

<10

10-<12

12-<18

18-<24

24-<40

40 &+

Halászati tevékenység

Kotróhálók

Kotróhálók

Hajóról működtetett kotróháló [DRB]

Puhatestűek

(8)

Gépesített/szívó fenékkaparó hálók [HMD]

Puhatestűek

(8)

Vonóhálók

Fenékvonóhálók

Feszítőlapos fenékvonóháló [OTB]

Puhatestűek

(8)

Rákfélék

(8)

Tengerfenéken élő halak

(8)

Rákfélék és tengerfenéken élő halak vegyesen

(8)

Lábasfejűek és tengerfenéken élő halak

(8)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(8)

Mélytengeri fajok

(8)

Nyílt tengeri és tengerfenéken élő halak vegyesen

(8)

Tengerfenéken élő és mélytengeri fajok vegyesen

(8)

Többféle felszereléssel ellátott feszítőlapos fenékvonóháló [OTT]

Puhatestűek

(8)

Rákfélék

(8)

Tengerfenéken élő halak

(8)

Mélytengeri fajok

(8)

Rákfélék és tengerfenéken élő halak vegyesen

(8)

Nyílt tengeri és tengerfenéken élő halak vegyesen

(8)

Páros feszítőlapos fenékvonóháló [PTB]

Tengerfenéken élő halak

(8)

Rákfélék

(8)

Kisméretű nyílt tengeri halak

(8)

Merevítőrudas vonóháló [TBB]

Rákfélék

(8)

Tengerfenéken élő halak

(8)

Rákfélék és tengerfenéken élő halak vegyesen

(8)

Tengerfenéken élő halak és lábasfejűek vegyesen

(8)

Nyílt tengeri vonóhálók

Vízközi feszítőlapos fenékvonóháló [OTM]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(8)

Tengerfenéken élő halak

(8)

Vízközi páros vonóháló [PTM]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(8)

Nagyméretű nyílt tengeri halak

(8)

Tengerfenéken élő halak

(8)

Horgok és horogsorok

Horgászbotok és horogsorok

Kézi és horgászbotos horogsorok [LHP] [LHM]

Úszós halak

(8)

Lábasfejűek (Cephalopoda)

(8)

Pergetett horogsorok [LTL]

Nagyméretű nyílt tengeri halak

(8)

Horogsorok

Sodortatott horogsorok [LLD]

Nagyméretű nyílt tengeri halak

(8)

Tengerfenéken élő halak

(8)

Mélytengeri fajok

(8)

Rögzített horogsorok [LLS]

Mélytengeri fajok

(8)

Tengerfenéken élő halak

(8)

Csapdák

Csapdák (9)

Rákcsapdák és csapdák [FPO]

Puhatestűek

(8)

Rákfélék

(8)

Úszós halak

(8)

Zsákhálók [FYK]

Katadrom fajok

(8)

Tengerfenéken élő fajok

(8)

Rögzített fedetlen varsák [FPN]

Nagyméretű nyílt tengeri halak

(8)

Hálók

Hálók

Tükörháló [GTR]

Tengerfenéken élő halak

(8)

Rögzített kopoltyúháló [GNS]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(8)

Tengerfenéken élő halak

(8)

Rákfélék

(8)

Mélytengeri fajok

(8)

Vontatott kopoltyúháló [GND]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(8)

Tengerfenéken élő halak

(8)

Kerítőhálók

Kerítőhálók

Erszényes kerítőháló [PS]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(8)

Nagyméretű nyílt tengeri halak

(8)

Kerítőhálók

Horgony nélküli kerítőháló [SSC]

Tengerfenéken élő halak

(8)

Lehorgonyzott kerítőháló [SDN]

Tengerfenéken élő halak

(8)

Páros kerítőháló [SPR]

Tengerfenéken élő halak

(8)

Partról és hajóról működtetett kerítőháló [SB] [SV]

Úszós halak

(8)

Egyéb eszközök

Egyéb eszközök

Üvegangolna halászata

Üvegangolna

(8)

Egyéb (pontosítsa)

Egyéb (pontosítsa)

(8)

Halászaton kívüli egyéb tevékenység

Halászaton kívüli egyéb tevékenység

Inaktív

Inaktív

Szabadidős horgászat

Kizárólag a következő fajokra: lazac, tengeri sügér, cápák, angolna (kizárólag az ICES-területekre)

Tárgytalan

Minden hajóosztály (ha van ilyen) kombinálva

Megjegyzés:

Adott esetben kísérleti tanulmányokat kell készíteni a belvízi angolnahalászat felügyeletére vonatkozó eljárások kidolgozásához.

4.   Földközi-tenger és Fekete-tenger

| 1. szint | 2. szint | 3. szint | 4. szint | 5. szint | 6. szint | Teljes hosszúsági (LOA) osztályok (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tevékenység | Eszközosztályok | Eszközcsoportok | Eszköz típusa | Célállomány (10) | Szembőség egyéb szelektív eszközök | <6 | 6-<12 | 12-<18 | 18-<24 | 24-<40 | 40 &+ |
| Halászati tevékenység | Kotróhálók | Kotróhálók | Hajóról működtetett kotróháló [DRB] | Puhatestűek | (11) | | | | | | |
| Vonóhálók | Fenékvonóhálók | Feszítőlapos fenékvonóháló [OTB] | Tengerfenéken élő fajok | (11) | | | | | | |
| Mélytengeri fajok | (11) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő fajok és mélytengeri fajok vegyesen (12) | (11) | | | | | | |
| Többféle felszereléssel ellátott feszítőlapos fenékvonóháló [OTT] | Tengerfenéken élő fajok | (11) | | | | | | |
| Páros feszítőlapos fenékvonóháló [PTB] | Tengerfenéken élő fajok | (11) | | | | | | |
| Merevítőrudas | Tengerfenéken élő fajok | (11) | | | | | | |
| Nyílt tengeri vonóhálók | Vízközi feszítőlapos fenékvonóháló [OTM] | Tengerfenéken élő és mélytengeri fajok vegyesen | (11) | | | | | | |
| Nyílt tengeri páros vonóháló [PTM] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (11) | | | | | | |
| Horgok és horogsorok | Horgászbotok és horogsorok | Kézi és horgászbotos horogsorok [LHP] [LHM] | Úszós halak | (11) | | | | | | |
| Lábasfejűek (Cephalopoda) | (11) | | | | | | |
| Pergetett horogsorok [LTL] | Nagyméretű nyílt tengeri halak | (11) | | | | | | |
| Horogsorok | Sodortatott horogsorok [LLD] | Nagyméretű nyílt tengeri halak | (11) | | | | | | |
| Rögzített horogsorok [LLS] | Tengerfenéken élő halak | (11) | | | | | | |
| Csapdák | Csapdák (13) | Rákcsapdák és csapdák [FPO] | Tengerfenéken élő fajok | (11) | | | | | | |
| Zsákhálók [FYK] | Katadrom fajok | (11) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő fajok | (11) | | | | | | |
| Rögzített fedetlen varsák [FPN] | Nagyméretű nyílt tengeri halak | (11) | | | | | | |
| Hálók | Hálók | Tükörháló [GTR] | Tengerfenéken élő fajok | (11) | | | | | | |
| Rögzített kopoltyúháló [GNS] | Kisméretű és nagyméretű nyílt tengeri halak | (11) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő fajok | (11) | | | | | | |
| Vontatott kopoltyúháló [GND] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (11) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (11) | | | | | | |
| Kerítőhálók | Kerítőhálók | Erszényes kerítőháló [PS] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (11) | | | | | | |
| Nagyméretű nyílt tengeri halak | (11) | | | | | | |
| Lampara hálók [LA] | Kisméretű és nagyméretű nyílt tengeri halak | (11) | | | | | | |
| Kerítőhálók | Horgony nélküli kerítőháló [SSC] | Tengerfenéken élő fajok | (11) | | | | | | |
| Lehorgonyzott kerítőháló [SDN] | Tengerfenéken élő fajok | (11) | | | | | | |
| Páros kerítőháló [SPR] | Tengerfenéken élő fajok | (11) | | | | | | |
| Partról és hajóról működtetett kerítőháló [SB] [SV] | Tengerfenéken élő fajok | (11) | | | | | | |
| Egyéb eszközök | Egyéb eszközök | Üvegangolna halászata | Üvegangolna | (11) | | | | | | |
| Egyéb (pontosítsa) | Egyéb (pontosítsa) | | | (11) | | | | | | |
| Halászaton kívüli egyéb tevékenység | Halászaton kívüli egyéb tevékenység | | | | | | | |
| Inaktív | Inaktív | | | | | | | |
| Szabadidős horgászat | Kizárólag a következő fajokra: kékúszójú tonhal, angolna, cápák | Tárgytalan | Minden hajóosztály (ha van ilyen) kombinálva |

1. szint

2. szint

3. szint

4. szint

5. szint

6. szint

Teljes hosszúsági (LOA) osztályok (m)

Tevékenység

Eszközosztályok

Eszközcsoportok

Eszköz típusa

Célállomány (10)

Szembőség egyéb szelektív eszközök

<6

6-<12

12-<18

18-<24

24-<40

40 &+

Halászati tevékenység

Kotróhálók

Kotróhálók

Hajóról működtetett kotróháló [DRB]

Puhatestűek

(11)

Vonóhálók

Fenékvonóhálók

Feszítőlapos fenékvonóháló [OTB]

Tengerfenéken élő fajok

(11)

Mélytengeri fajok

(11)

Tengerfenéken élő fajok és mélytengeri fajok vegyesen (12)

(11)

Többféle felszereléssel ellátott feszítőlapos fenékvonóháló [OTT]

Tengerfenéken élő fajok

(11)

Páros feszítőlapos fenékvonóháló [PTB]

Tengerfenéken élő fajok

(11)

Merevítőrudas

Tengerfenéken élő fajok

(11)

Nyílt tengeri vonóhálók

Vízközi feszítőlapos fenékvonóháló [OTM]

Tengerfenéken élő és mélytengeri fajok vegyesen

(11)

Nyílt tengeri páros vonóháló [PTM]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(11)

Horgok és horogsorok

Horgászbotok és horogsorok

Kézi és horgászbotos horogsorok [LHP] [LHM]

Úszós halak

(11)

Lábasfejűek (Cephalopoda)

(11)

Pergetett horogsorok [LTL]

Nagyméretű nyílt tengeri halak

(11)

Horogsorok

Sodortatott horogsorok [LLD]

Nagyméretű nyílt tengeri halak

(11)

Rögzített horogsorok [LLS]

Tengerfenéken élő halak

(11)

Csapdák

Csapdák (13)

Rákcsapdák és csapdák [FPO]

Tengerfenéken élő fajok

(11)

Zsákhálók [FYK]

Katadrom fajok

(11)

Tengerfenéken élő fajok

(11)

Rögzített fedetlen varsák [FPN]

Nagyméretű nyílt tengeri halak

(11)

Hálók

Hálók

Tükörháló [GTR]

Tengerfenéken élő fajok

(11)

Rögzített kopoltyúháló [GNS]

Kisméretű és nagyméretű nyílt tengeri halak

(11)

Tengerfenéken élő fajok

(11)

Vontatott kopoltyúháló [GND]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(11)

Tengerfenéken élő halak

(11)

Kerítőhálók

Kerítőhálók

Erszényes kerítőháló [PS]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(11)

Nagyméretű nyílt tengeri halak

(11)

Lampara hálók [LA]

Kisméretű és nagyméretű nyílt tengeri halak

(11)

Kerítőhálók

Horgony nélküli kerítőháló [SSC]

Tengerfenéken élő fajok

(11)

Lehorgonyzott kerítőháló [SDN]

Tengerfenéken élő fajok

(11)

Páros kerítőháló [SPR]

Tengerfenéken élő fajok

(11)

Partról és hajóról működtetett kerítőháló [SB] [SV]

Tengerfenéken élő fajok

(11)

Egyéb eszközök

Egyéb eszközök

Üvegangolna halászata

Üvegangolna

(11)

Egyéb (pontosítsa)

Egyéb (pontosítsa)

(11)

Halászaton kívüli egyéb tevékenység

Halászaton kívüli egyéb tevékenység

Inaktív

Inaktív

Szabadidős horgászat

Kizárólag a következő fajokra: kékúszójú tonhal, angolna, cápák

Tárgytalan

Minden hajóosztály (ha van ilyen) kombinálva

Megjegyzés:

Adott esetben kísérleti tanulmányokat kell készíteni a belvízi angolnahalászat felügyeletére vonatkozó eljárások kidolgozásához.

5.   Egyéb régiók, ahol a halászat európai uniós hajókkal folyik és az irányítást az RFMO végzi, amellyel a Közösség szerződéses kapcsolatban van vagy megfigyelőként van jelen (pl. ICCAT, IOTC, CECAF ...)

| 1. szint | 2. szint | 3. szint | 4. szint | 5. szint | 6. szint | Teljes hosszúsági (LOA) osztályok (m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tevékenység | Eszközosztályok | Eszközcsoportok | Eszköz típusa | Célállomány (14) | Szembőség és egyéb szelektív eszközök | <10 | 10-<12 | 12-<18 | 18-<24 | 24-<40 | 40 &+ |
| Halászati tevékenység | Vonóhálók | Fenékvonóhálók | Feszítőlapos fenékvonóháló [OTB] | Rákfélék | (15) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (15) | | | | | | |
| Lábasfejűek és tengerfenéken élő halak | (15) | | | | | | |
| Többféle felszereléssel ellátott feszítőlapos fenékvonóháló [OTT] | Rákfélék | (15) | | | | | | |
| Nyílt tengeri vonóhálók | Vízközi feszítőlapos fenékvonóháló [OTM] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (15) | | | | | | |
| Horgok és horogsorok | Horgászbotok és horogsorok | Kézi és horgászbotos horogsorok [LHP] [LHM] | Nagyméretű nyílt tengeri halak | (15) | | | | | | |
| Tengerfenéken élő halak | (15) | | | | | | |
| Horogsorok | Sodortatott horogsorok [LLD] | Nagyméretű nyílt tengeri halak | (15) | | | | | | |
| Rögzített horogsorok [LLS] | Tengerfenéken élő halak | (15) | | | | | | |
| Csapdák | Csapdák | Rákcsapdák és csapdák [FPO] | Rákfélék | (15) | | | | | | |
| Úszós halak | (15) | | | | | | |
| Hálók | Hálók | Tükörháló [GTR] | Tengerfenéken élő halak | (15) | | | | | | |
| Rögzített kopoltyúháló [GNS] | Tengerfenéken élő halak | (15) | | | | | | |
| Vontatott kopoltyúháló [GND] | Tengerfenéken élő halak | (15) | | | | | | |
| Kerítőhálók | Kerítőhálók | Erszényes kerítőháló [PS] | Kisméretű nyílt tengeri halak | (15) | | | | | | |
| Nagyméretű nyílt tengeri halak | (15) | | | | | | |
| Egyéb (pontosítsa) | Egyéb (pontosítsa) | | | (15) | | | | | | |
| Halászaton kívüli egyéb tevékenység | Halászaton kívüli egyéb tevékenység | | | | | | | |
| Inaktív | Inaktív | | | | | | | |

1. szint

2. szint

3. szint

4. szint

5. szint

6. szint

Teljes hosszúsági (LOA) osztályok (m)

Tevékenység

Eszközosztályok

Eszközcsoportok

Eszköz típusa

Célállomány (14)

Szembőség és egyéb szelektív eszközök

<10

10-<12

12-<18

18-<24

24-<40

40 &+

Halászati tevékenység

Vonóhálók

Fenékvonóhálók

Feszítőlapos fenékvonóháló [OTB]

Rákfélék

(15)

Tengerfenéken élő halak

(15)

Lábasfejűek és tengerfenéken élő halak

(15)

Többféle felszereléssel ellátott feszítőlapos fenékvonóháló [OTT]

Rákfélék

(15)

Nyílt tengeri vonóhálók

Vízközi feszítőlapos fenékvonóháló [OTM]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(15)

Horgok és horogsorok

Horgászbotok és horogsorok

Kézi és horgászbotos horogsorok [LHP] [LHM]

Nagyméretű nyílt tengeri halak

(15)

Tengerfenéken élő halak

(15)

Horogsorok

Sodortatott horogsorok [LLD]

Nagyméretű nyílt tengeri halak

(15)

Rögzített horogsorok [LLS]

Tengerfenéken élő halak

(15)

Csapdák

Csapdák

Rákcsapdák és csapdák [FPO]

Rákfélék

(15)

Úszós halak

(15)

Hálók

Hálók

Tükörháló [GTR]

Tengerfenéken élő halak

(15)

Rögzített kopoltyúháló [GNS]

Tengerfenéken élő halak

(15)

Vontatott kopoltyúháló [GND]

Tengerfenéken élő halak

(15)

Kerítőhálók

Kerítőhálók

Erszényes kerítőháló [PS]

Kisméretű nyílt tengeri halak

(15)

Nagyméretű nyílt tengeri halak

(15)

Egyéb (pontosítsa)

Egyéb (pontosítsa)

(15)

Halászaton kívüli egyéb tevékenység

Halászaton kívüli egyéb tevékenység

Inaktív

Inaktív

---

(1)  A fogás megtartott részét halászati utak vagy a halászati műveletek szintjén lehetőség szerint célállományonként (rákfélék, tengerfenéken élő halfajok stb.) kell osztályozni, az értékes fajok (pl. homárok és garnélák) esetében tömeg vagy összérték szerint szét kell válogatni. A mátrixba bejegyzendő célállománynak az első helyen szereplő célállományt kell tekinteni.

(2)  A 88/98/EK (HL L 9., 1998.1.15., 1. o.) és a 2187/2005/EK tanácsi rendeletben (HL L 349., 2005.12.31., 1. o.) meghatározottak szerint.

(3)  Beleértve az 1100/2007/EK tanácsi rendeletben (HL L 248., 2007.9.22., 17. o.) meghatározott gazdálkodási egységekben található angolnaegyedeket.

(4)  A fogás megtartott részét halászati utak vagy a halászati műveletek szintjén lehetőség szerint célállományonként (rákfélék, lábasfejűek, tengerfenéken élő halfajok stb.) kell osztályozni, az értékes fajok (pl. homárok és tonhalfélék) esetében tömeg vagy összérték szerint szét kell válogatni. A mátrixba bejegyzendő célállománynak az első helyen szereplő célállományt kell tekinteni.

(5)  Az 1899/85/EK (HL L 179., 1985.7.11., 2. o.), 1638/87/EK (HL L 153., 1987.6.13., 7. o.), 850/98/EK tanácsi rendeletben (HL L 125., 1998.4.27., 1. o.), a 2056/2001/EK (HL L 277., 2001.10.20., 13. o.), 494/2002/EK bizottsági rendeletben (HL L 77., 2002.3.20., 8. o.) és a 40/2008/EK tanácsi rendeletben (HL L 19., 2008.1.23., 1. o.) meghatározottak szerint.

(6)  Beleértve az 1100/2007/EK rendeletben meghatározott gazdálkodási egységekben található angolnaegyedeket.

(7)  A fogás megtartott részét halászati utak vagy a halászati műveletek szintjén lehetőség szerint célállományonként (rákfélék, lábasfejűek, tengerfenéken élő halfajok stb.) kell osztályozni, az értékes fajok (pl. homárok és tonhalfélék) esetében tömeg vagy összérték szerint szét kell válogatni. A mátrixba bejegyzendő célállománynak az első helyen szereplő célállományt kell tekinteni.

(8)  A 850/98/EK, 2549/2000/EK (HL L 292., 2000.11.21., 5. o.) tanácsi rendeletben, 2056/2001/EK, 494/2002/EK, 1386/2007/EK tanácsi rendeletben (HL L 318., 2007.12.5., 1. o.) és a 40/2008/EK rendeletben meghatározottak szerint.

(9)  Beleértve az 1100/2007/EK rendeletben meghatározott gazdálkodási egységekben található angolnaegyedeket.

(10)  A fogás megtartott részét halászati utak vagy a halászati műveletek szintjén lehetőség szerint célállományonként (rákfélék, lábasfejűek, tengerfenéken élő halfajok stb.) kell osztályozni, az értékes fajok (pl. homárok és tonhalfélék) esetében tömeg vagy összérték szerint szét kell válogatni. A mátrixba bejegyzendő célállománynak az első helyen szereplő célállományt kell tekinteni.

(11)  Az 1967/2006/EK tanácsi rendeletben (HL L 409., 2006.12.30., 11. o.) meghatározottak szerint.

(12)  Hivatkozás kizárólag a vörös garnélarákra, Aristaeomorpha foliacea és Aristeus antennatus, a 2347/2002/EK tanácsi rendeletben (HL L 351., 2002.12.28., 6. o.) meghatározott mélytengeri fajok meghatározásában nem szereplő fajok.

(13)  Beleértve az 1100/2007/EK rendeletben meghatározott gazdálkodási egységekben található angolnaegyedeket.

(14)  A fogás megtartott részét halászati utak vagy a halászati műveletek szintjén lehetőség szerint célállományonként (rákfélék, lábasfejűek, tengerfenéken élő halfajok stb.) kell osztályozni, az értékes fajok (pl. homárok és tonhalfélék) esetében tömeg vagy összérték szerint szét kell válogatni. A mátrixba bejegyzendő célállománynak az első helyen szereplő célállományt kell tekinteni.

(15)  A 600/2004/EK (HL L 97., 2004.4.1., 1. o.), 830/2004/EK (HL L 127., 2004.4.29., 31. o.), 115/2006/EK (HL L 21., 2006.1.25., 1. o.), 563/2006/EK (HL L 105., 2006.4.13., 33. o.), 764/2006/EK (HL L 141., 2006.5.29., 1. o.), 805/2006/EK (HL L 151., 2006.6.6., 1. o.), 1562/2006/EK (HL L 290., 2006.10.20., 1. o.), 1563/2006/EK (HL L 290., 2006.10.20., 6. o.), 1801/2006/EK (HL L 343., 2006.12.8., 1. o.), 2027/2006/EK (HL L 414., 2006.12.30., 1. o.), 450/2007/EK (HL L 109., 2007.4.26., 1. o.), 753/2007/EK (HL L 172., 2007.6.30., 1. o.), 893/2007/EK (HL L 205., 2007.8.7., 1. o.), 894/2007/EK (HL L 205., 2007.8.7., 35. o.), 1386/2007/EK (HL L 318., 2007.12.5., 1. o.), 1446/2007/EK (HL L 331., 2007.12.17., 1. o.), 31/2008/EK (HL L 15., 2008.1.18., 1. o.), 241/2008/EK (HL L 75., 2008.3.18., 49. o.) és 242/2008/EK tanácsi rendeletben (HL L 75., 2008.3.18., 51. o.) meghatározottak szerint.

V. függelék

Az adatgyűjtéshez használt bontási szintek

| | Alrégiók vagy halászterületek | Régiók | Felsőbb régiók |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 |
| Tevékenységcsoport*Flottaszegmens (rovat) | A | A1 | A2 | A3 |
| Tevékenységcsoport | B | B1 | B2 | B3 |
| Flottaszegmens | C | C1 | C2 | C3 |
| Megjegyzés:

  Figyelembe véve a halászati tevékenység folytatásának helyét a hivatkozás történhet alrégiókra, régiókra vagy felsőbb régiókra, a függelék összefoglalja az adatgyűjtésre vonatkozó különféle szinteket (vagy bontási szinteket). |

Alrégiók vagy halászterületek

Régiók

Felsőbb régiók

1

2

3

Tevékenységcsoport*Flottaszegmens (rovat)

A

A1

A2

A3

Tevékenységcsoport

B

B1

B2

B3

Flottaszegmens

C

C1

C2

C3

Megjegyzés:

Figyelembe véve a halászati tevékenység folytatásának helyét a hivatkozás történhet alrégiókra, régiókra vagy felsőbb régiókra, a függelék összefoglalja az adatgyűjtésre vonatkozó különféle szinteket (vagy bontási szinteket).

VI. függelék

A gazdasági változók listája

| Változó-csoport | Változó | Az adatgyűjtésre vonatkozó előírás (1) | Egység | Meghatározás
  Vállalkozások szerkezeti statisztikája
  (SBS) 2700/98/EK bizottsági rendelet (2) | Iránymutatás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bevételek | A fogás bruttó értéke | Transzverzális | EUR | 12 11 0
  kivéve 4. bek. | |
| A kvóta vagy más halászati jogok bérbeadásából származó bevétel | | EUR | 12 11 0
  kivéve 4. bek. | |
| Közvetlen támogatások (3) | | EUR | 12 11 0
  kivéve 4. bek. | |
| Egyéb bevételek (4) | | EUR | 12 11 0
  kivéve 4. bek. | |
| Személyzeti költségek | A legénység bére és fizetése (5) | | EUR | 13 31 0 | |
| A fizetetlen munkaerő imputált értéke (6) | | EUR | 13 32 0 | |
| EUR | | |
| Energiaköltségek | Energiaköltségek (7) | | EUR | 20 11 0
  (13 11 0) | |
| Javítási és karbantartási költségek | Javítási és karbantartási költségek (8) | | EUR | (13 11 0) | ESA (9) 3.70.
  e) (1) (2) |
| Egyéb operatív költségek | Változó költségek (10) | | EUR | (13 11 0) | |
| Állandó költségek (11) | | EUR | (13 11 0) | |
| Kvóta vagy egyéb halászati jogok lízingjére/bérletére történő kifizetések | | EUR | (13 11 0) | |
| Tőkebefektetési költségek | Éves értékcsökkenés (12) | | EUR | | ESA 6.02–6.05. |
| Tőkeérték | Állótőke értéke: értékcsökkentett újrabeszerzési érték (13) | | EUR | | ESA 7.09–7.24 |
| Állótőke értéke: értékcsökkentett eredeti bekerülési érték (13) | | EUR | | ESA 7.09–7.24 |
| A kvóta és egyéb halászati jogok értéke (14) | | EUR | | ESA 7.09–7.24 |
| Beruházások | Állótőke-beruházások (15) | | EUR | 15 11 0 | ESA 3.102–3.111. |
| Pénzügyi helyzet | Tartozások/eszközök arány (16) | | % | | |
| Foglalkoztatás | Foglalkoztatott legénység (17) | | Fő | 16 11 0; 16 13 0;
  16 13 1; 16 13 2
  16 13 5; 16 14 0
  16 15 0 | ESA 11,32–11,34 |
| Nemzeti FTE (18) | | Fő | 16 11 0; 16 13 0
  16 13 1; 16 13 2
  16 13 5; 16 14 0
  16 15 0 | ESA 11,32–11,34 |
| Harmonizált FTE (19) | | Fő | 16 11 0; 16 13 0
  16 13 1; 16 13 2
  16 13 5; 16 14 0
  16 15 0 | ESA 11,32–11,34 |
| Flotta | Szám | Transzverzális | Szám | n.a. | n.a. |
| Átlagos teljes hossz (LOA) | Transzverzális | Méter | n.a. | n.a. |
| A hajó átlagos tonnatartalma | Transzverzális | BT | n.a. | n.a. |
| A hajó átlagos teljesítménye | Transzverzális | kW | n.a. | n.a. |
| Átlagos kor | Transzverzális | Évek | n.a. | n.a. |
| Erőkifejtés | A tengeren töltött napok | Transzverzális | Napok | n.a. | n.a. |
| Energiafelhasználás | | Liter | n.a. | n.a. |
| Halászati vállalkozások/egységek száma | Halászati vállalkozások/egységek száma (20) | Méretkategóriánként:






  1) | saját hajó |

Változó-csoport

Változó

Az adatgyűjtésre vonatkozó előírás (1)

Egység

Meghatározás

Vállalkozások szerkezeti statisztikája

(SBS) 2700/98/EK bizottsági rendelet (2)

Iránymutatás

Bevételek

A fogás bruttó értéke

Transzverzális

EUR

12 11 0

kivéve 4. bek.

A kvóta vagy más halászati jogok bérbeadásából származó bevétel

EUR

12 11 0

kivéve 4. bek.

Közvetlen támogatások (3)

EUR

12 11 0

kivéve 4. bek.

Egyéb bevételek (4)

EUR

12 11 0

kivéve 4. bek.

Személyzeti költségek

A legénység bére és fizetése (5)

EUR

13 31 0

A fizetetlen munkaerő imputált értéke (6)

EUR

13 32 0

EUR

Energiaköltségek

Energiaköltségek (7)

EUR

20 11 0

(13 11 0)

Javítási és karbantartási költségek

Javítási és karbantartási költségek (8)

EUR

(13 11 0)

ESA (9) 3.70.

e) (1) (2)

Egyéb operatív költségek

Változó költségek (10)

EUR

(13 11 0)

Állandó költségek (11)

EUR

(13 11 0)

Kvóta vagy egyéb halászati jogok lízingjére/bérletére történő kifizetések

EUR

(13 11 0)

Tőkebefektetési költségek

Éves értékcsökkenés (12)

EUR

ESA 6.02–6.05.

Tőkeérték

Állótőke értéke: értékcsökkentett újrabeszerzési érték (13)

EUR

ESA 7.09–7.24

Állótőke értéke: értékcsökkentett eredeti bekerülési érték (13)

EUR

ESA 7.09–7.24

A kvóta és egyéb halászati jogok értéke (14)

EUR

ESA 7.09–7.24

Beruházások

Állótőke-beruházások (15)

EUR

15 11 0

ESA 3.102–3.111.

Pénzügyi helyzet

Tartozások/eszközök arány (16)

%

Foglalkoztatás

Foglalkoztatott legénység (17)

Fő

16 11 0; 16 13 0;

16 13 1; 16 13 2

16 13 5; 16 14 0

16 15 0

ESA 11,32–11,34

Nemzeti FTE (18)

Fő

16 11 0; 16 13 0

16 13 1; 16 13 2

16 13 5; 16 14 0

16 15 0

ESA 11,32–11,34

Harmonizált FTE (19)

Fő

16 11 0; 16 13 0

16 13 1; 16 13 2

16 13 5; 16 14 0

16 15 0

ESA 11,32–11,34

Flotta

Szám

Transzverzális

Szám

n.a.

n.a.

Átlagos teljes hossz (LOA)

Transzverzális

Méter

n.a.

n.a.

A hajó átlagos tonnatartalma

Transzverzális

BT

n.a.

n.a.

A hajó átlagos teljesítménye

Transzverzális

kW

n.a.

n.a.

Átlagos kor

Transzverzális

Évek

n.a.

n.a.

Erőkifejtés

A tengeren töltött napok

Transzverzális

Napok

n.a.

n.a.

Energiafelhasználás

Liter

n.a.

n.a.

Halászati vállalkozások/egységek száma

Halászati vállalkozások/egységek száma (20)

Méretkategóriánként:

1)

saját hajó

| 2) | 2–5 saját hajó |
| --- | --- |

2)

2–5 saját hajó

| 3) | > 5 saját hajó |
| --- | --- |

3)

> 5 saját hajó

Darabszám

n.a.

n.a.

Termelési érték fajonként

A fogás értéke fajonként

Transzverzális

EUR

n.a.

n.a.

Átlagár fajonként (21)

Transzverzális

EUR/kg

n.a.

n.a.

---

(1)  A gazdasági változókat évente, a C3 szinten kell gyűjteni (V. függelék), kivéve a keresztváltozóként azonosított és nagyobb bontási szinten (a VII. függelékben meghatározottak szerint) és nagyobb gyakorisággal gyűjtött változókat.

(2)  HL L 344., 1998.12.18., 49. o.

(3)  Tartalmazza a közvetlen kifizetéseket, például a halászati tevékenység beszüntetésének ellentételezését, az üzemanyagadó-visszatérítéseket vagy a hasonló egyösszegű ellentételezések kifizetéseit. Nem tartalmazza a társadalmi juttatási kifizetéseket, a közvetett támogatásokat, például az anyagfelhasználásra, mint például az üzemanyagra vonatkozó csökkentett adót, beruházási támogatásokat.

(4)  Tartalmazza a hajó használatából, például kedvtelési halászatból, turizmusból, olajfúrótorony-adóból stb. származó egyéb bevételeket, valamint az eszközök/hajó károsodása/elvesztése miatti biztosítási kártérítést is.

(5)  A társadalombiztosítási költségeket is tartalmazza.

(6)  Például a hajótulajdonos saját munkaereje. A választott módszert a tagállamnak Nemzeti Programjában meg kell magyaráznia.

(7)  Kivéve a kenőolajat. Lehetőség szerint típusokra (benzin, dízel, bioüzemanyag stb.) osztva.

(8)  A hajó és az eszközök bruttó karbantartási és javítási költségei.

(9)  Az ESA az 1995-ös Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszerére utal (2223/96/EK tanácsi rendelet, 1267/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet. Eurostat ESA 1995 kézikönyv).

(10)  A halászati erőkifejtéssel és/vagy a fogással/halzsákmánnyal kapcsolatos valamennyi ráfordítást (árut és szolgáltatást) tartalmazza.

(11)  Az erőkifejtéshez és vagy fogáshoz/halzsákmányhoz nem kapcsolódó ráfordításokat tartalmazza (a bérelt berendezéseket is beleértve).

(12)  A (FISH/2005/03 tanulmány „IREPA Onlus Co-ordinator, 2006. A tőkeérték, a beruházások és a tőkebefektetési költségek értékelése a halászati ágazatban, a tanulmány száma FISH/2005/03, 203. o.” tőkeértékelési jelentésében ajánlott PIM [folyamatos leltározási] módszer) szerint becsült. Az adatokkal és a becsléssel kapcsolatos eljárásokat a Nemzeti Programban meg kell magyarázni.

(13)  A hajó, azaz a hajótest, a motor, valamennyi fedélzeti berendezés és az eszközök értéke. A (FISH/2005/03 tanulmány „IREPA Onlus Co-ordinator, 2006. A tőkeérték, a beruházások és a tőkebefektetési költségek értékelése a halászati ágazatban, a tanulmány száma FISH/2005/03, 203. o.” tőkeértékelési jelentésében ajánlott PIM [folyamatos leltározási] módszer) szerint becsült. Az adatokkal és a becsléssel kapcsolatos eljárásokat a Nemzeti Programban meg kell magyarázni.

(14)  Adott esetben. A becslési módszert a Nemzeti Programban meg kell magyarázni.

(15)  Az adott évben a meglévő hajó/eszközök fejlesztése.

(16)  %-os tartozás a teljes tőkeértékkel összefüggésben (a fenti meghatározás szerint).

(17)  A fedélzeti munkahelyek száma, amely a hajó számára dolgozó és az általa fizetett személyek átlagos létszámának felel meg. Ebbe beletartozik az ideiglenes legénység és a cserélődő legénység is. (lásd a FISH/2005/14 tanulmány jelentését, „LEI WAGENINGENUR Co-ordinator, 2006. A teljes munkaidejű egyenértékest [FTE] is tartalmazó munkaerő számítása a halászati ágazatban, FISH/2005/14 számú tanulmány, 142. o.”).

(18)  Teljes munkaidős egyenérték (FTE) a hajó legénységének FTE munkaóráira (a pihenőidőt nem számítva) vonatkozó nemzeti hivatkozási szint és a szárazföldi munkaórák alapján. Amennyiben a legénység egy tagjára eső éves munkaórák száma meghaladja a referenciaszintet, az FTE értéke egy főre vonatkozóan 1. Ellenkező esetben az FTE a ledolgozott munkaórák és a referenciaszint közötti aránynak felel meg. (A módszernek összhangban kell lennie a FISH/2005/14 tanulmánnyal, „LEI WAGENINGENUR Co-ordinator, 2006. A teljes munkaidős egyenértékben [FTE] kifejezett személyi állományt is tartalmazó munkaerő számítása a halászati ágazatban, FISH/2005/14 számú tanulmány, 142. o.” és az azt módosító SGECA 07-01 jelentéssel (2007. január 15–19., Salerno, 21. o. + mellékletek), és a nemzeti programokban azt meg kell magyarázni.).

(19)  A 18. lábjegyzetben hivatkozott módszer használatával a 2 000 óra/FTE küszöbértéken alapuló teljes munkaidejű egyenérték (FTE).

(20)  A flotta-nyilvántartásban meghatározottak szerinti, január 1-jei helyzet. A közös tulajdont – amely egynél több személyt érint – egy egységként kell figyelembe venni.

(21)  Az árak EUR/kilogrammban meghatározott élőtömegre vonatkoznak.

VII. függelék

A biológiai változók listája a fajok mintavételezési előírásával

Y = évente; T = háromévente

| Faj (magyar) | Faj (latin) | Terület/állomány | Fajcsoport (1) | Kor
  db/1 000 t | Tömeg | Nem | Ivarérettség | Termékenység |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ICES I, II terület |
| Angolna | Anguilla anguilla | I, II | G1 | (2) | T | T | T | |
| Norvég menyhal | Brosme brosme | I, II | G2 | 250 | T | T | T | |
| Óriáscápa | Cetorhinus maximus | I,II | G1 | | | | | |
| Hering | Clupea harengus | I, II,V | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Hegyes rája | Dipturus oxyrinchus | II | G1 | | | | | |
| Bársonyoshasú lámpáscápa | Etmopterus spinax | II | G1 | | | | | |
| Közönséges tőkehal | Gadus morhua | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Fűrészfarkú cápa | Galeus melastomus | II | G1 | | | | | |
| Kapelán | Mallotus villosus | I, II | G2 | | | | | |
| Foltos tőkehal | Melanogrammus aeglefinus | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Kék puhatőkehal | Micromesistius poutassou | I-IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Norvég garnéla | Pandalus borealis | I, II | G1 | | Y | Y | Y | |
| Fekete tőkehal | Pollachius virens | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Kurtafarkú rája | Raja brachyura | I, II | G1 | | | | | |
| Tüskés rája | Raja clavata | I, II | G1 | | | | | |
| Kakukkrája | Raja naevus | I,II | G1 | | | | | |
| Csillagrája | Raja radiata | I,II | G1 | | | | | |
| Grönlandi laposhal | Reinhardtius hippoglossoides | I, II | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Lazac | Salmo salar | I, II | G1 | 250 | T | T | T | |
| Makréla | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Vörös álsügér | Sebastes marinus. | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Mélyvízi vörös álsügér | Sebastes mentella. | I, II | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Angyalcápa | Squatina squatina | Minden terület | | | | | | |
| Fattyúmakréla | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde | G2 | 25 | T | T | T | |
| Skagerrak és Kattegat – ICES IIIa terület |
| Homoki angolna | Ammodytidae | IIIa | G2 | 50 | | | | |
| Angolna | Anguilla anguilla | IIIa | G1 | (2) | T | T | T | |
| Óriáscápa | Cetorhinus maximus | IIIa | G1 | | | | | |
| Hering | Clupea harengus | IV, VIId, IIIa/22-24, IIIa | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Gránátoshal | Coryphaenoides rupestris | IIIa | G2 | 100 | T | T | T | |
| Szürke morgóhal | Eutrigla gurnardus | IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| Közönséges tőkehal | Gadus morhua | IV, VIId, IIIaN | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Közönséges tőkehal | Gadus morhua | IIIaS | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Vörös lepényhal | Glyptocephalus cynoglossus | IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| Közönséges lepényhal | Limanda limanda | IIIa | G2 | 125 | | | | |
| Foltos tőkehal | Melanogrammus aeglefinus | IV, IIIa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Vékonybajszú tőkehal | Merlangius merlangus | IIIa | G2 | 125 | T | T | T | |
| Szürke tőkehal | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Kék puhatőkehal | Micromesistius poutassou | I-IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Norvég homár | Nephrops norvegicus | Működési egység | G1 | | Y | Y | Y | |
| Norvég garnéla | Pandalus borealis | IIIa, IVa kelet | G1 | | Y | Y | Y | |
| Sima lepényhal | Pleuronectes platessa | IIIa | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Fekete tőkehal | Pollachius virens | IV, IIIa, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Nagy rombuszhal | Psetta maxima | Minden terület | G2 | 250 | T | T | T | |
| Valódirája-félék | Rajidae
   (3) | IIIa | G1 | | | | | |
| Makréla | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Sima rombuszhal | Scophthalmus rhombus | IIIa | G2 | 125 | T | T | T | |
| Kis macskacápa | Scyliorhinus canicula | IIIa | G1 | | | | | |
| Cápák | Cápaszerű Selachii-fajok
   (3) | IIIa | G1 | | | | | |
| Közönséges nyelvhal | Solea solea | IIIa, 22 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Spratt | Sprattus sprattus | IIIa | G1 | 500 | Y | Y | Y | |
| Norvég tőkehal | Trisopterus esmarki | IV, IIIa | G2 | 25 | | | | |
| Balti-tenger – (ICES 22–32 alkörzet) |
| Angolna | Anguilla anguilla | IIIb-d | G1 | (2) | T | T | T | |
| Hering | Clupea harengus | 22-24/25-29, 32/30/31/ Rigai-öböl | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Nagy maréna | Coregonus lavaretus | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Csuka | Esox lucius | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Közönséges tőkehal | Gadus morhua | 22-24/25-32 | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Közönséges lepényhal | Limanda limanda | 22-32 | G2 | 125 | T | T | T | |
| Sügér | Perca fluviatilis | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Érdes lepényhal | Platichtys flesus | 22-32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Sima lepényhal | Pleuronectes platessa | 22-32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Nagy rombuszhal | Psetta maxima | 22-32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Lazac | Salmo salar | 22-31/32 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Tengeri pisztráng | Salmo trutta | 22-32 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Süllő | Sander lucioperca | IIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Sima rombuszhal | Scophthalmus rhombus | 22-32 | G2 | 125 | T | T | T | |
| Közönséges nyelvhal | Solea solea | 22 | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Spratt | Sprattus sprattus | 22-32 | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Északi-tenger és Keleti-csatorna – ICES IV, VIId terület |
| Homoki angolna | Ammodytidae | IV | G2 | 25 | | | | |
| Farkashal | Anarhichas spp. | IV | G2 | 250 | | | | |
| Angolna | Anguilla anguilla | IV, VIId | G1 | (2) | T | T | T | |
| Ezüstlazac | Argentina spp. | IV | G2 | 50 | | | | |
| Vörös morgóhal | Aspitrigla cuculus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Norvég menyhal | Brosme brosme | IV, IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| Érdes tüskéscápa | Centrophorus squamosus | IV | G1 | | | | | |
| Fekete tüskéscápa | Centroscyllium fabricii | VIId | G1 | | | | | |
| Portugál cápa | Centroscymnus coelolepis | VII | G1 | | | | | |
| Hosszúorrú tüskéscápa | Centroscymnus crepidater | VIId | G1 | | | | | |
| Óriáscápa | Cetorhinus maximus | IV, VIId | G1 | | | | | |
| Hering | Clupea harengus | IV, VIId, IIIa | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Homoki garnélarák | Crangon crangon | IV, VIId | G2 | | T | T | T | |
| Búvárcápa | Dalatias licha | VIId | G1 | | | | | |
| Közönséges mérgesrája | Dasyatis pastinaca | VIId | G1 | | | | | |
| Madárcsőrű tüskéscápa | Deania calcea | VIIa | G1 | | | | | |
| Tengeri sügér | Dicentrarchus labrax | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Bársonyoshasú lámpáscápa | Etmopterus spinax | IV, VIIa | G1 | | | | | |
| Szürke morgóhal | Eutrigla gurnardus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Közönséges tőkehal | Gadus morhua | IV, VIId, IIIa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Fűrészfarkú cápa | Galeus melastomus | VIIa | G1 | | | | | |
| Vörös lepényhal | Glyptocephalus cynoglossus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Rózsás álsügér | Helicolenus dactylopterus | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Négypettyes rombuszhal | Lepidorhombus boscii | IV, VIId | G2 | 50 | T | T | T | |
| Szárnyas rombuszhal | Lepidorhombus whiffiagonis | IV, VIId | G2 | 50 | T | T | T | |
| Sápadt rája | Leucoraja circularis | VIId | G1 | | | | | |
| Közönséges lepényhal | Limanda limanda | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Feketehasú ördöghal | Lophius budegassa | IV, VIId | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Ördöghal | Lophius piscatorius | IIIa, IV, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Hagymaszemű gránátoshal | Macrourus berglax | IV, IIIa | G2 | 250 | T | T | T | |
| Foltos tőkehal | Melanogrammus aeglefinus | IV, IIIa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Vékonybajszú tőkehal | Merlangius merlangus | IV, VIId | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Szürke tőkehal | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Kék puhatőkehal | Micromesistius poutassou | I-IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Kisfejű lepényhal | Microstomus kitt | IV, VIId | G2 | 100 | T | T | T | |
| Kék menyhal | Molva dypterygia | IV, IIIa | G1 | 125 | T | T | T | |
| Északi menyhal | Molva molva | IV, IIIa | G2 | 125 | T | T | T | |
| Tengeri márna | Mullus barbatus | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Csíkos tengeri márna | Mullus surmuletus | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Sima cápák | Mustelus spp. (3) | VIIa | G1 | | | | | |
| Norvég homár | Nephrops norvegicus | Minden működési egység | G1 | | Y | Y | Y | |
| Norvég garnéla | Pandalus borealis | IIIa, IVa kelet/IVa/IV | G1 | | T | T | T | |
| Közönséges fésűkagyló | Pecten maximus | VIId | G2 | | T | T | T | |
| Ezüstös tengeri compó | Phycis blennoides | IV | G2 | 50 | T | T | T | |
| Villás tőkehal | Phycis phycis | IV | G2 | 50 | T | T | T | |
| Érdes lepényhal | Platichthys flesus | IV | G2 | 125 | T | T | T | |
| Sima lepényhal | Pleuronectes platessa | IV | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Sima lepényhal | Pleuronectes platessa | VIId | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Fekete tőkehal | Pollachius virens | IV, IIIa, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Nagy rombuszhal | Psetta maxima | IV, VIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Kurtafarkú rája | Raja brachyura | IV | G1 | | | | | |
| Tüskés rája | Raja clavata | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Pettyes rája | Raja montagui | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Kakukkrája | Raja naevus | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Csillagrája | Raja radiata | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Egyéb valódirája-félék | Rajidae
   (3) | IV, VIId | G1 | | | | | |
| Grönlandi laposhal | Reinhardtius hippoglossoides | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Lazac | Salmo salar | IV | G1 | 250 | T | T | T | |
| Makréla | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Sima rombuszhal | Scophthalmus rhombus | IV, VIId | G2 | 125 | T | T | T | |
| Kis macskacápa | Scyliorhinus canicula | IV, VIIa | G1 | | | | | |
| Mélyvízi vörös álsügér | Sebastes mentella. | IV | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Mélyvízi cápa | Cápaszerű Selachii-fajok
   (3) | IV | G1 | | T | T | T | |
| Kis cápa | Cápaszerű Selachii-fajok
   (3) | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Közönséges nyelvhal | Solea solea | IV | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Közönséges nyelvhal | Solea solea | VIId | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Spratt | Sprattus sprattus | IV/VIIde | G1 | 50 | T | T | T | |
| Tüskéscápa | Squalus acanthias | IV, VIId | G1 | | T | T | T | |
| Angyalcápa | Squatina squatina | Minden terület | G1 | | | | | |
| Angyalcápa | Squatina squatina | VIIa | G1 | | | | | |
| Fattyúmakréla | Trachurus trachurus. | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde/IIIa, IVbc, VIId | G2 | 25 | T | T | T | T |
| Morgóhal | Trigla lucerna | IV | G2 | 250 | T | T | T | |
| Norvég tőkehal | Trisopterus esmarki | IV, IIIa | G2 | 25 | | | | |
| Kakashal | Zeus faber | IV, VIId | G2 | 250 | T | T | T | |
| Az Atlanti-óceán északkeleti része és a Nyugati-csatorna – ICES V, VI, VII (kivéve VIId), VIII, IX, X, XII, XIV terület |
| Baird tarfejű hala | Alepocephalus bairdii | VI, XII | G2 | | T | T | T | |
| Homoki angolna | Ammodytidae | VIa | G2 | 25 | | | | |
| Angolna | Anguilla anguilla | Minden terület | G1 | (2) | T | T | T | |
| Abroncshalfélék | Aphanopus spp. | Minden terület | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Ezüstlazac | Argentina spp. | Minden terület | G2 | 50 | T | T | T | |
| Sashal | Argyrosomus regius | Minden terület | G2 | 50 | T | T | T | |
| Vörös morgóhal | Aspitrigla cuculus | Minden terület | G2 | 250 | T | T | T | |
| Tízujjú nyálkásfejűhalak | Beryx spp. | Minden terület, kivéve X és IXa | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Tízujjú nyálkásfejűhalak | Beryx spp. | IXa és X | G1 | 125 | T | T | T | |
| Nagy tarisznyarák | Cancer pagurus | Minden terület | G2 | | T | T | T | |
| Nyelőcápa | Centrophorus granulosus | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Érdes tüskéscápa | Centrophorus squamosus | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Fekete tüskéscápa | Centroscyllium fabricii | V, VI, VII, XII | G1 | | | | | |
| Portugál cápa | Centroscymnus coelolepis | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Hosszúorrú tüskéscápa | Centroscymnus crepidater | V, VI, VII, IX, X, XII | G1 | | | | | |
| Óriáscápa | Cetorhinus maximus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Hering | Clupea harengus | VIa/VIaN/
  VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Tengeri angolna | Conger conger | Minden terület, kivéve X | G2 | 25 | T | T | T | |
| Tengeri angolna | Conger conger | X | G2 | 125 | T | T | T | |
| Gránátoshal | Coryphaenoides rupestris | Minden terület | G1 | 100 | Y | Y | Y | |
| Búvárcápa | Dalatias licha | Minden terület | G1 | | | | | |
| Közönséges mérgesrája | Dasyatis pastinaca | VII, VIII | G1 | | | | | |
| Madárcsőrű tüskéscápa | Deania calcea | V, VI, VII, IX, X, XII | G1 | | | | | |
| Tengeri sügér | Dicentrarchus labrax | Minden terület, kivéve IX | G2 | 125 | T | T | T | |
| Tengeri sügér | Dicentrarchus labrax | IX | G2 | 125 | T | T | T | |
| Karcsú nyelvhal | Dicologoglosa cuneata | VIIIc, IX | G2 | 100 | | | | |
| Közönséges rája | Dipturus batis | V, VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Hegyes rája | Dipturus oxyrinchus | V, VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Szardella | Engraulis encrasicolus | IXa (csak Cádiz) | G1 | 125 | T | T | T | T |
| Szardella | Engraulis encrasicolus | VIII | G1 | 125 | Y | Y | Y | Y |
| Bársonyoshasú lámpáscápa | Etmopterus spinax | VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Szürke morgóhal | Eutrigla gurnardus | VIId,e | G2 | 250 | T | T | T | |
| Közönséges tőkehal | Gadus morhua | Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Fűrészfarkú cápa | Galeus melastomus | VI, VII, VIII, IX, X | G1 | | | | | |
| Vörös lepényhal | Glyptocephalus cynoglossus | VI, VII | G2 | 50 | | | | |
| Rózsás álsügér | Helicolenus dactylopterus | Minden terület | G2 | 100 | | | | |
| Homár | Homarus gammarus | Minden terület | G2 | | T | T | T | |
| Atlanti tükörhal | Hoplostethus atlanticus | Minden terület | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Lándzsafogú cápa | Isurus oxyrinchus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Heringcápa | Lamna nasus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Villásfarkú abroncshal | Lepidopus caudatus | IXa | G2 | | T | T | T | |
| Négypettyes rombuszhal | Lepidorhombus boscii | VIIIc, IXa | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Szárnyas rombuszhal | Lepidorhombus whiffiagonis | VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Sápadt rája | Leucoraja circularis | VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Érdes rája | Leucoraja fullonica | V, VI, VII, VIII | G1 | | | | | |
| Közönséges lepényhal | Limanda limanda | VIIe/VIIa,f-h | G2 | 125 | T | T | T | |
| Közönséges kalmár | Loligo vulgaris | Minden terület, kivéve VIIIc, IXa | G2 | | | | | |
| Közönséges kalmár | Loligo vulgaris | VIIIc, IXa | G2 | | T | T | T | |
| Feketehasú ördöghal | Lophius budegassa | IV, VI/VIIb-k, VIIIabd | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Feketehasú ördöghal | Lophius budegassa | VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Ördöghal | Lophius piscatorious | IV, VI/VIIb-k, VIIIabd | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Ördöghal | Lophius piscatorious | VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Kapelán | Mallotus villosus | XIV | G2 | 50 | | | | |
| Foltos tőkehal | Melanogrammus aeglefinus | Va/Vb | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Foltos tőkehal | Melanogrammus aeglefinus | VIa/VIb/VIIa/VIIb-k | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Vékonybajszú tőkehal | Merlangius merlangus | VIII/IX, X | G2 | 25 | T | T | T | |
| Vékonybajszú tőkehal | Merlangius merlangus | Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Szürke tőkehal | Merluccius merluccius | IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Karcsú nyelvhal | Microchirus variegatus | Minden terület | G2 | 50 | | | | |
| Kék puhatőkehal | Micromesistius poutassou | I-IX, XII, XIV | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Kisfejű lepényhal | Microstomus kitt | Minden terület | G2 | 100 | T | T | T | |
| Kék menyhal | Molva dypterygia | Minden terület, kivéve X | G1 | 125 | T | T | T | |
| Kék menyhal | Molva dypterygia | X | G1 | 125 | T | T | T | |
| Északi menyhal | Molva molva | Minden terület | G2 | 125 | T | T | T | |
| Csíkos tengeri márna | Mullus surmuletus | Minden terület | G2 | 125 | T | T | T | |
| Csillagos cápa | Mustelus asterias | VI, VII, VIII, IX | G1 | | | | | |
| Sima cápa | Mustelus mustelus | VI, VII, VIII, IX | G1 | | | | | |
| Feketepettyes sima cápa | Mustelus punctulatus | VI, VII, VIII, IX | G1 | | | | | |
| Sasrája | Myliobatis aquila | Minden terület | G1 | | | | | |
| Norvég homár | Nephrops norvegicus | VI működési egység | G1 | | Y | Y | Y | |
| Norvég homár | Nephrops norvegicus | VII működési egység | G1 | | Y | Y | Y | |
| Norvég homár | Nephrops norvegicus | VIII, IX működési egység | G1 | | Y | Y | Y | |
| Közönséges polip | Octopus vulgaris | Minden terület, kivéve VIIIc, IXa | G2 | | T | T | T | |
| Közönséges polip | Octopus vulgaris | VIIIc, IXa | G2 | | | | | |
| Nagyszemű vörösdurbincs | Pagellus bogaraveo | IXa, X | G1 | 250 | T | T | T | |
| Ostoros garnélák | Pandalus spp. | Minden terület | G2 | | | | | |
| Mélyvízi garnélarák | Parapenaeus longirostris | IXa | G2 | | T | T | T | |
| Ezüstös tengeri compó | Phycis blennoides | Minden terület | G2 | 50 | T | T | T | |
| Villás tőkehal | Phycis phycis | Minden terület | G2 | 50 | T | T | T | |
| Sima lepényhal | Pleuronectes platessa | VIIa/VIIe/VIIfg | G1 | 100 | Y | Y | Y | |
| Sima lepényhal | Pleuronectes platessa | VIIbc/VIIh-k/VIII, IX, X | G1 | 25 | Y | Y | Y | |
| Sávos tőkehal | Pollachius pollachius | Minden terület kivéve IX, X | G2 | 25 | T | T | T | |
| Sávos tőkehal | Pollachius pollachius | IX, X | G2 | 500 | T | T | T | |
| Fekete tőkehal | Pollachius virens | Va/Vb/IV, IIIa, VI | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Fekete tőkehal | Pollachius virens | VII, VIII | G2 | 125 | T | T | T | |
| Roncssügér | Polyprion americanus | X | G2 | 125 | | | | |
| Kékcápa | Prionace glauca | Minden terület | G1 | | | | | |
| Nagy rombuszhal | Psetta maxima | Minden terület | G2 | 250 | T | T | T | |
| Kékpettyes rája | Pteroplatytrygon violacea | Minden terület | G1 | | | | | |
| Fehérrája | Raja alba | IX | G1 | | | | | |
| Kurtafarkú rája | Raja brachyura | VII, IX | G1 | | | | | |
| Tüskés rája | Raja clavata | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Csíkos rája | Raja microocellata | VII, IX | G1 | | | | | |
| Barna rája | Raja miraletus | IX | G1 | | | | | |
| Pettyes rája | Raja montagui | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Kakukkrája | Raja naevus | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Csillagrája | Raja radiata | V | G1 | | | | | |
| Egyéb valódirája-félék | Rajidae
   (3) | Minden terület | G1 | | | | | |
| Grönlandi laposhal | Reinhardtius hippoglossoides | V, XIV/VI | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Lazac | Salmo salar | Minden terület | G1 | 250 | | | | |
| Szardínia | Sardina pilchardus | VIIIabd/VIIIc, IXa | G1 | 50 | Y | Y | Y | T |
| Spanyol makréla | Scomber japonicus | VIII, IX | G2 | 25 | T | T | T | |
| Makréla | Scomber scombrus | II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX | G1 | 25 | Y | Y | Y | T |
| Sima rombuszhal | Scophthalmus rhombus | Minden terület | G2 | 125 | T | T | T | |
| Vörös álsügér | Sebastes marinus | ICES V, VI, XII, XIV alterület és NAFO SA 2 + (1F + 3K körzet) | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Mélyvízi vörös álsügér | Sebastes mentella | ICES V, VI, XII, XIV alterület és NAFO SA 2 + (1F + 3K körzet) | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Tintahal | Sepia officinalis | Minden terület | G2 | | T | T | T | |
| Közönséges nyelvhal | Solea solea | VIIa/VIIfg | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Közönséges nyelvhal | Solea solea | VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Közönséges nyelvhal | Solea solea | VIIe | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Közönséges nyelvhal | Solea solea | VIIIab | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Tengeri durbincsfélék | Sparidae | Minden terület | G2 | 50 | | | | |
| Tüskéscápa | Squalus acanthias | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Angyalcápa | Squatina squatina | Minden terület | G1 | | | | | |
| Márványozott elektromos rája | Torpedo marmorata | VIII | G1 | | | | | |
| Földközi-tengeri fattyúmakréla | Trachurus mediterraneus | VIII, IX | G2 | 25 | T | T | T | |
| Tarka fattyúmakréla | Trachurus picturatus | X | G2 | 25 | T | T | T | |
| Fattyúmakréla | Trachurus trachurus | IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde/X | G2 | 25 | T | T | T | T |
| Fattyúmakréla | Trachurus trachurus | VIIIc, IXa | G2 | 25 | T | T | T | T |
| Francia tőkehal | Trisopterus spp. | Minden terület | G2 | 25 | | | | |
| Kakashal | Zeus faber | Minden terület | G2 | 250 | T | T | T | |
| Földközi-tenger és Fekete-tenger |
| Nagyszemű rókacápa | Alopias superciliosus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Rókacápa | Alopias vulpinus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Angolna | Anguilla anguilla | Minden terület | G1 | (2) | T | T | T | |
| Óriásgarnéla | Aristeomorpha foliacea | Minden terület | G1 | | Y | Y | Y | |
| Vörös ostorgarnéla | Aristeus antennatus | Minden terület | G1 | | Y | Y | Y | |
| Nagy szemű durbincs | Boops boops | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2 | G2 | | T | T | T | |
| Zátonycápa | Carcharhinus plumbeus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Homoki cápa | Carcharias taurus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Nyelőcápa | Centrophorus granulosus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Óriáscápa | Cetorhinus maximus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Aranymakrahal | Coryphaena equiselis | Minden terület | G2 | | | | | |
| Aranymakrahal | Coryphaena hippurus | Minden terület | G2 | 500 (4) | T | T | T | |
| Búvárcápa | Dalatias licha | Minden terület | G1 | | | | | |
| Tengeri sügér | Dicentrarchus labrax | Minden terület | G2 | 100 | T | T | T | |
| Sima rája | Dipturus batis | Minden terület | G1 | | | | | |
| Hegyes rája | Dipturus oxyrinchus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Északi pézsmapolip | Eledone cirrosa | 1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Pézsmapolip | Eledone moschata | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Szardella | Engraulis encrasicolus | Minden terület | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Szardella | Engraulis encrasicolus | Fekete-tenger | G1 | | T | T | T | |
| Bársonyoshasú lámpáscápa | Etmopterus spinax | Minden terület | G1 | | | | | |
| Szürke morgóhal | Eutrigla gurnardus | 2.2, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Közönséges kutyacápa | Galeorhinus galeus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Fűrészfarkú cápa | Galeus melastomus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Tüskés pillangórája | Gymnura altavela | Minden terület | G1 | | | | | |
| Hegyesorrú hétkopoltyús tehéncápa | Heptranchias perlo | Minden terület | G1 | | | | | |
| Szürke cápa | Hexanchus griseus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Tintahal | Illex spp., Todarodes spp. | Minden terület | G2 | | T | T | T | |
| Vitorláshalfélék | Istiophoridae | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Lándzsafogú cápa | Isurus oxyrinchus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Heringcápa | Lamna nasus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Sápadt rája | Leucoraja circularis | Minden terület | G1 | | | | | |
| Máltai rája | Leucoraja melitensis | Minden terület | G1 | | | | | |
| Közönséges kalmár | Loligo vulgaris | Minden terület | G2 | | T | T | T | |
| Feketehasú ördöghal | Lophius budegassa | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Ördöghal | Lophius piscatorius | 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Szürke tőkehal | Merluccius merluccius | Minden terület | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Kék puhatőkehal | Micromesistius poutassou | 1.1, 3.1 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Tengeripérfélék | Mugilidae | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G2 | | | | | |
| Tengeri márna | Mullus barbatus | Minden terület | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Csíkos tengeri márna | Mullus surmuletus | Minden terület | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Csillagos cápa | Mustelus asterias | Minden terület | G1 | | | | | |
| Csillagos cápa | Mustelus mustelus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Feketepettyes sima cápa | Mustelus punctulatus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Sasrája | Myliobatis aquila | Minden terület | G1 | | | | | |
| Norvég homár | Nephrops norvegicus | Minden terület | G1 | | Y | Y | Y | |
| Közönséges polip | Octopus vulgaris | Minden terület | G2 | | T | T | T | |
| Kisfogú homoki tigriscápa | Odontaspis ferox | Minden terület | G1 | | | | | |
| Disznócápa | Oxynotus centrina | Minden terület | G1 | | | | | |
| Vörös durbincs | Pagellus erythrinus | Minden terület | G2 | 125 | T | T | T | |
| Mélyvízi garnélarák | Parapenaeus longirostris | Minden terület | G1 | | Y | Y | Y | |
| Éti ostorgarnéla | Penaeus kerathurus | 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Kékcápa | Prionace glauca | Minden terület | G1 | | | | | |
| Nagy fűrészesrája | Pristis pectinata | Minden terület | G1 | | | | | |
| Közönséges fűrészhal | Pristis pristis | Minden terület | G1 | | | | | |
| Nagy rombuszhal | Psetta maxima | Fekete-tenger | G1 | | T | T | T | |
| Kékpettyes rája | Pteroplatytrygon violacea | Minden terület | G1 | | | | | |
| Csillagrája | Raja asterias | Minden terület | G1 | | | | | |
| Tüskés rája | Raja clavata | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G1 | | T | T | T | |
| Barna rája | Raja miraletus | 1.3, 2.1, 2.2, 3.1 | G1 | | T | T | T | |
| Cifra rája | Raja undulata | Minden terület | G1 | | | | | |
| Feketeállú hegedűrája | Rhinobatos cemiculus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Közönséges hegedűrája | Rhinobatos rhinobatos | Minden terület | G1 | | | | | |
| Fehér rája | Rostroraja alba | Minden terület | G1 | | | | | |
| Atlanti bonitó | Sarda sarda | Minden terület | G2 | 50 (4) | T | T | T | |
| Szardínia | Sardina pilchardus | Minden terület | G1 | 50 | Y | Y | Y | |
| Makréla | Scomber spp. | Minden terület | G2 | 50 | T | T | T | |
| Kis macskacápa | Scyliorhinus canicula | Minden terület | G1 | | | | | |
| Nursehound | Scyliorhinus stellaris | Minden terület | G1 | | | | | |
| Tintahal | Sepia officinalis | Minden terület | G2 | | T | T | T | |
| Cápák | Cápaszerű Selachii-fajok
   (3) | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Közönséges nyelvhal | Solea vulgaris | 1.2, 2.1, 3.1 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Aranydurbincs | Sparus aurata | 1.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Csipkés pörölycápa | Sphyrna lewini | Minden terület | G1 | | | | | |
| Nagy pörölycápa | Sphyrna mokarran | Minden terület | G1 | | | | | |
| Kisszemű pörölycápa | Sphyrna tudes | Minden terület | G1 | | | | | |
| Pörölycápa | Sphyrna zygaena | Minden terület | G1 | | | | | |
| Közönséges nyurgadurbincs | Spicara smaris | 2.1, 3.1, 3.2 | G2 | 100 | T | T | T | |
| Spratt | Sprattus sprattus | Fekete-tenger | G1 | | T | T | T | |
| Közönséges tüskéscápa | Squalus acanthias | Fekete-tenger | G1 | | T | T | T | |
| Tüskéscápa | Squalus acanthias | Minden terület | G1 | | | | | |
| Szürke tüskéscápa | Squalus blainvillei | Minden terület | G1 | | | | | |
| Tarajoshátú angyalcápa | Squatina aculeata | Minden terület | G1 | | | | | |
| Simahátú angyalcápa | Squatina oculata | Minden terület | G1 | | | | | |
| Angyalcápa | Squatina squatina | Minden terület | G1 | | | | | |
| Éti sáskarák | Squilla mantis | 1.3, 2.1, 2.2 | G2 | | T | T | T | |
| Germon | Thunnus alalunga | Minden terület | G2 | 125 (4) | T | T | T | |
| Kékúszójú tonhal | Thunnus thynnus | Minden terület | G1 | 125 (4) | T | T | T | |
| Márványozott elektromos rája | Torpedo marmorata | Minden terület | G1 | | | | | |
| Földközi-tengeri fattyúmakréla | Trachurus mediterraneus | Minden terület | G2 | 100 | T | T | T | |
| Földközi-tengeri fattyúmakréla | Trachurus mediterraneus | Fekete-tenger | G1 | | T | T | T | |
| Fattyúmakréla | Trachurus trachurus | Minden terület | G2 | 100 | T | T | T | |
| Fattyúmakréla | Trachurus trachurus | Fekete-tenger | G1 | | T | T | T | |
| Morgóhal | Trigla lucerna | 1.3, 2.2, 3.1 | G2 | | T | T | T | |
| Vénusz-kagyló | Veneridae | 2.1, 2.2 | G2 | | T | T | T | |
| Kardhal | Xiphias gladius | Minden terület | G1 | 125 (4) | T | T | T | |
| NAFO-területek |
| Közönséges tőkehal | Gadus morhua | 2J 3KL | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Közönséges tőkehal | Gadus morhua | 3M | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Közönséges tőkehal | Gadus morhua | 3NO | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Közönséges tőkehal | Gadus morhua | 3Ps | G2 | 125 | T | T | T | |
| Közönséges tőkehal | Gadus morhua | SA 1 | G1 | 125 | Y | Y | Y | |
| Vörös lepényhal | Glyptocephalus cynoglossus | 3NO | G2 | | T | T | T | |
| Érdes laposhal | Hippoglossoides platessoides | 3LNO | G1 | 100 | Y | Y | Y | |
| Érdes laposhal | Hippoglossoides platessoides | 3M | G1 | 100 | T | T | T | |
| Sárgafarkú lepényhal | Limanda ferruginea | 3LNO | G2 | | T | T | T | |
| Gránátoshalak | Macrouridae | SA 2 + 3 | G2 | 250 | T | T | T | |
| Ostoros garnéla | Pandalus spp. | 3L | G1 | | Y | Y | Y | |
| Ostoros garnéla | Pandalus spp. | 3M | G1 | | Y | Y | Y | |
| Valódirája-félék | Raja spp. | SA 3 | G1 | | T | T | T | |
| Grönlandi laposhal | Reinhardtius hippoglossoides | 3KLMNO | G1 | 200 | Y | Y | Y | |
| Grönlandi laposhal | Reinhardtius hippoglossoides | SA 1 | G1 | 200 | Y | Y | Y | |
| Lazac | Salmo salar | ICES XIV alterület és 1. NAFO alterület | G1 | 500 | Y | Y | Y | |
| Mélyvízi vörös álsügér | Sebastes mentella. | SA 1 | G1 | 250 | Y | Y | Y | |
| Vörös álsügérek | Sebastes spp. | 3LN | G1 | | | | | |
| Vörös álsügérek | Sebastes spp. | 3M | G1 | 50 | | | | |
| Vörös álsügérek | Sebastes spp. | 3O | G1 | | | | | |
| Nagy távolságra vándorló fajok, Atlanti-óceán, Indiai-óceán, Csendes-óceán, Földközi-tenger és Fekete-tenger |
| Harántsávos tonmakréla | Auxis rochei | | G2 | | T | T | T | |
| Selymes cápa | Carcharhinus falciformis | Minden terület | G1 | | | | | |
| Atlanti kis tonhal | Euthynnus alleteratus | | G2 | | T | T | T | |
| Vitorláshalfélék | Istiophoridae | | G1 | | T | T | T | |
| Lándzsafogú cápa | Isurus oxyrinchus | | G1 | | T | T | T | |
| Bonitó | Katsuwonus pelamis | | G1 | | T | T | T | |
| Heringcápa | Lamna nasus | | G1 | | T | T | T | |
| Kékcápa | Prionace glauca | | G1 | | T | T | T | |
| Atlanti bonitó | Sarda sarda | | G1 | | T | T | T | |
| Cápák | Cápaszerű Selachii-fajok
   (3) | | G1 | | T | T | T | |
| Egyéb cápák | Squaliformes
   (3) | | G1 | | T | T | T | |
| Germon | Thunnus alalunga | | G1 | | T | T | T | |
| Sárgaúszójú tonhal | Thunnus albacares | | G1 | | T | T | T | |
| Nagyszemű tonhal | Thunnus obesus | | G1 | | T | T | T | |
| Kékúszójú tonhal | Thunnus thynnus | | G1 | | T | T | T | |
| Kardhal | Xiphias gladius | | G1 | | T | T | T | |
| CECAF FAO 34 |
| Fekete abroncshal | Aphanopus carbo | Madeira | G1 | | T | T | T | |
| Szardella | Engraulis encrasicolus | Marokkó | G1 | | T | T | T | |
| Déli rózsaszín garnéla | Farfantepenaeus notialis | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Villásfarkú abroncshal | Lepidopus caudatus | Mauritánia | G2 | | | | | |
| Közönséges kalmár | Loligo vulgaris | Minden terület | G2 | | T | T | T | |
| Szürke tőkehal | Merluccius spp. | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Közönséges polip | Octopus vulgaris | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Piros ostorgarnéla | Parapenaeus longirostris | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Nagy fűrészesrája | Pristis pectinata | Minden terület | G1 | | | | | |
| Közönséges fűrészhal | Pristis pristis | Minden terület | G1 | | | | | |
| Kékpettyes tüskésrája | Pteroplatytrygon violacea | Minden terület | G1 | | | | | |
| Egyéb valódirája-félék | Rajidae
   (3) | Minden terület | G1 | | | | | |
| Feketeállú hegedűrája | Rhinobatos cemiculus | Minden terület | G1 | | | | | |
| Közönséges hegedűrája | Rhinobatos rhinobatos | Minden terület | G1 | | | | | |
| Szardínia | Sardina pilchardus | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Alasa | Sardinella aurita | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Tömzsi alasa | Sardinella maderensis | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Földközi-tengeri makrahal | Scomber japonicus | Madeira | G1 | | | | | |
| Földközi-tengeri makrahal | Scomber japonicus | Minden terület kivéve Madeira | G1 | | T | T | T | |
| Tintahal | Sepia hierredda | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Tintahal | Sepia officinalis | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| Cápák | Cápaszerű Selachii-fajok
   (3) | Minden terület | G1 | | | | | |
| Tarajoshátú angyalcápa | Squatina aculeata | Minden terület | G1 | | | | | |
| Simahátú angyalcápa | Squatina oculata | Minden terület | G1 | | | | | |
| Angyalcápa | Squatina squatina | Minden terület | G1 | | | | | |
| Fattyúmakrélák | Trachurus spp. | Minden terület | G1 | | T | T | T | |
| WECAF |
| Vörös csattogóhal | Lutjanus purpureus | Francia guyanai kizárólagos gazdasági övezet | G2 | | T | T | T | |
| Ostoros garnélák | Penaeus subtilis | Francia guyanai kizárólagos gazdasági övezet | G1 | | Y | Y | Y | |
| Egyéb valódirája-félék | Rajidae
   (3) | Minden terület | G1 | | | | | |
| Cápák | Cápaszerű Selachii-fajok
   (3) | Minden terület | G1 | | | | | |

Faj (magyar)

Faj (latin)

Terület/állomány

Fajcsoport (1)

Kor

db/1 000 t

Tömeg

Nem

Ivarérettség

Termékenység

ICES I, II terület

Angolna

Anguilla anguilla

I, II

G1

(2)

T

T

T

Norvég menyhal

Brosme brosme

I, II

G2

250

T

T

T

Óriáscápa

Cetorhinus maximus

I,II

G1

Hering

Clupea harengus

I, II,V

G1

25

Y

Y

Y

Hegyes rája

Dipturus oxyrinchus

II

G1

Bársonyoshasú lámpáscápa

Etmopterus spinax

II

G1

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Fűrészfarkú cápa

Galeus melastomus

II

G1

Kapelán

Mallotus villosus

I, II

G2

Foltos tőkehal

Melanogrammus aeglefinus

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

I-IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

Norvég garnéla

Pandalus borealis

I, II

G1

Y

Y

Y

Fekete tőkehal

Pollachius virens

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Kurtafarkú rája

Raja brachyura

I, II

G1

Tüskés rája

Raja clavata

I, II

G1

Kakukkrája

Raja naevus

I,II

G1

Csillagrája

Raja radiata

I,II

G1

Grönlandi laposhal

Reinhardtius hippoglossoides

I, II

G1

50

Y

Y

Y

Lazac

Salmo salar

I, II

G1

250

T

T

T

Makréla

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

Vörös álsügér

Sebastes marinus.

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Mélyvízi vörös álsügér

Sebastes mentella.

I, II

G1

125

Y

Y

Y

Angyalcápa

Squatina squatina

Minden terület

Fattyúmakréla

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde

G2

25

T

T

T

Skagerrak és Kattegat – ICES IIIa terület

Homoki angolna

Ammodytidae

IIIa

G2

50

Angolna

Anguilla anguilla

IIIa

G1

(2)

T

T

T

Óriáscápa

Cetorhinus maximus

IIIa

G1

Hering

Clupea harengus

IV, VIId, IIIa/22-24, IIIa

G1

25

Y

Y

Y

Gránátoshal

Coryphaenoides rupestris

IIIa

G2

100

T

T

T

Szürke morgóhal

Eutrigla gurnardus

IIIa

G2

250

T

T

T

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

IV, VIId, IIIaN

G1

250

Y

Y

Y

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

IIIaS

G1

125

Y

Y

Y

Vörös lepényhal

Glyptocephalus cynoglossus

IIIa

G2

250

T

T

T

Közönséges lepényhal

Limanda limanda

IIIa

G2

125

Foltos tőkehal

Melanogrammus aeglefinus

IV, IIIa

G1

125

Y

Y

Y

Vékonybajszú tőkehal

Merlangius merlangus

IIIa

G2

125

T

T

T

Szürke tőkehal

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

G1

125

Y

Y

Y

Kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

I-IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

Norvég homár

Nephrops norvegicus

Működési egység

G1

Y

Y

Y

Norvég garnéla

Pandalus borealis

IIIa, IVa kelet

G1

Y

Y

Y

Sima lepényhal

Pleuronectes platessa

IIIa

G1

250

Y

Y

Y

Fekete tőkehal

Pollachius virens

IV, IIIa, VI

G1

125

Y

Y

Y

Nagy rombuszhal

Psetta maxima

Minden terület

G2

250

T

T

T

Valódirája-félék

Rajidae
   (3)

IIIa

G1

Makréla

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

Sima rombuszhal

Scophthalmus rhombus

IIIa

G2

125

T

T

T

Kis macskacápa

Scyliorhinus canicula

IIIa

G1

Cápák

Cápaszerű Selachii-fajok
   (3)

IIIa

G1

Közönséges nyelvhal

Solea solea

IIIa, 22

G1

250

Y

Y

Y

Spratt

Sprattus sprattus

IIIa

G1

500

Y

Y

Y

Norvég tőkehal

Trisopterus esmarki

IV, IIIa

G2

25

Balti-tenger – (ICES 22–32 alkörzet)

Angolna

Anguilla anguilla

IIIb-d

G1

(2)

T

T

T

Hering

Clupea harengus

22-24/25-29, 32/30/31/ Rigai-öböl

G1

25

Y

Y

Y

Nagy maréna

Coregonus lavaretus

IIId

G2

250

T

T

T

Csuka

Esox lucius

IIId

G2

250

T

T

T

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

22-24/25-32

G1

125

Y

Y

Y

Közönséges lepényhal

Limanda limanda

22-32

G2

125

T

T

T

Sügér

Perca fluviatilis

IIId

G2

250

T

T

T

Érdes lepényhal

Platichtys flesus

22-32

G2

250

T

T

T

Sima lepényhal

Pleuronectes platessa

22-32

G2

250

T

T

T

Nagy rombuszhal

Psetta maxima

22-32

G2

250

T

T

T

Lazac

Salmo salar

22-31/32

G1

250

Y

Y

Y

Tengeri pisztráng

Salmo trutta

22-32

G2

250

T

T

T

Süllő

Sander lucioperca

IIId

G2

250

T

T

T

Sima rombuszhal

Scophthalmus rhombus

22-32

G2

125

T

T

T

Közönséges nyelvhal

Solea solea

22

G1

125

Y

Y

Y

Spratt

Sprattus sprattus

22-32

G1

50

Y

Y

Y

Északi-tenger és Keleti-csatorna – ICES IV, VIId terület

Homoki angolna

Ammodytidae

IV

G2

25

Farkashal

Anarhichas spp.

IV

G2

250

Angolna

Anguilla anguilla

IV, VIId

G1

(2)

T

T

T

Ezüstlazac

Argentina spp.

IV

G2

50

Vörös morgóhal

Aspitrigla cuculus

IV

G2

250

T

T

T

Norvég menyhal

Brosme brosme

IV, IIIa

G2

250

T

T

T

Érdes tüskéscápa

Centrophorus squamosus

IV

G1

Fekete tüskéscápa

Centroscyllium fabricii

VIId

G1

Portugál cápa

Centroscymnus coelolepis

VII

G1

Hosszúorrú tüskéscápa

Centroscymnus crepidater

VIId

G1

Óriáscápa

Cetorhinus maximus

IV, VIId

G1

Hering

Clupea harengus

IV, VIId, IIIa

G1

25

Y

Y

Y

Homoki garnélarák

Crangon crangon

IV, VIId

G2

T

T

T

Búvárcápa

Dalatias licha

VIId

G1

Közönséges mérgesrája

Dasyatis pastinaca

VIId

G1

Madárcsőrű tüskéscápa

Deania calcea

VIIa

G1

Tengeri sügér

Dicentrarchus labrax

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Bársonyoshasú lámpáscápa

Etmopterus spinax

IV, VIIa

G1

Szürke morgóhal

Eutrigla gurnardus

IV

G2

250

T

T

T

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

IV, VIId, IIIa

G1

125

Y

Y

Y

Fűrészfarkú cápa

Galeus melastomus

VIIa

G1

Vörös lepényhal

Glyptocephalus cynoglossus

IV

G2

250

T

T

T

Rózsás álsügér

Helicolenus dactylopterus

IV

G2

250

T

T

T

Négypettyes rombuszhal

Lepidorhombus boscii

IV, VIId

G2

50

T

T

T

Szárnyas rombuszhal

Lepidorhombus whiffiagonis

IV, VIId

G2

50

T

T

T

Sápadt rája

Leucoraja circularis

VIId

G1

Közönséges lepényhal

Limanda limanda

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Feketehasú ördöghal

Lophius budegassa

IV, VIId

G1

125

Y

Y

Y

Ördöghal

Lophius piscatorius

IIIa, IV, VI

G1

125

Y

Y

Y

Hagymaszemű gránátoshal

Macrourus berglax

IV, IIIa

G2

250

T

T

T

Foltos tőkehal

Melanogrammus aeglefinus

IV, IIIa

G1

125

Y

Y

Y

Vékonybajszú tőkehal

Merlangius merlangus

IV, VIId

G1

125

Y

Y

Y

Szürke tőkehal

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab

G1

125

Y

Y

Y

Kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

I-IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

Kisfejű lepényhal

Microstomus kitt

IV, VIId

G2

100

T

T

T

Kék menyhal

Molva dypterygia

IV, IIIa

G1

125

T

T

T

Északi menyhal

Molva molva

IV, IIIa

G2

125

T

T

T

Tengeri márna

Mullus barbatus

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Csíkos tengeri márna

Mullus surmuletus

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Sima cápák

Mustelus spp. (3)

VIIa

G1

Norvég homár

Nephrops norvegicus

Minden működési egység

G1

Y

Y

Y

Norvég garnéla

Pandalus borealis

IIIa, IVa kelet/IVa/IV

G1

T

T

T

Közönséges fésűkagyló

Pecten maximus

VIId

G2

T

T

T

Ezüstös tengeri compó

Phycis blennoides

IV

G2

50

T

T

T

Villás tőkehal

Phycis phycis

IV

G2

50

T

T

T

Érdes lepényhal

Platichthys flesus

IV

G2

125

T

T

T

Sima lepényhal

Pleuronectes platessa

IV

G1

50

Y

Y

Y

Sima lepényhal

Pleuronectes platessa

VIId

G1

125

Y

Y

Y

Fekete tőkehal

Pollachius virens

IV, IIIa, VI

G1

125

Y

Y

Y

Nagy rombuszhal

Psetta maxima

IV, VIId

G2

250

T

T

T

Kurtafarkú rája

Raja brachyura

IV

G1

Tüskés rája

Raja clavata

IV, VIId

G1

T

T

T

Pettyes rája

Raja montagui

IV, VIId

G1

T

T

T

Kakukkrája

Raja naevus

IV, VIId

G1

T

T

T

Csillagrája

Raja radiata

IV, VIId

G1

T

T

T

Egyéb valódirája-félék

Rajidae
   (3)

IV, VIId

G1

Grönlandi laposhal

Reinhardtius hippoglossoides

IV

G2

250

T

T

T

Lazac

Salmo salar

IV

G1

250

T

T

T

Makréla

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

Sima rombuszhal

Scophthalmus rhombus

IV, VIId

G2

125

T

T

T

Kis macskacápa

Scyliorhinus canicula

IV, VIIa

G1

Mélyvízi vörös álsügér

Sebastes mentella.

IV

G1

125

Y

Y

Y

Mélyvízi cápa

Cápaszerű Selachii-fajok
   (3)

IV

G1

T

T

T

Kis cápa

Cápaszerű Selachii-fajok
   (3)

IV, VIId

G1

T

T

T

Közönséges nyelvhal

Solea solea

IV

G1

250

Y

Y

Y

Közönséges nyelvhal

Solea solea

VIId

G1

250

Y

Y

Y

Spratt

Sprattus sprattus

IV/VIIde

G1

50

T

T

T

Tüskéscápa

Squalus acanthias

IV, VIId

G1

T

T

T

Angyalcápa

Squatina squatina

Minden terület

G1

Angyalcápa

Squatina squatina

VIIa

G1

Fattyúmakréla

Trachurus trachurus.

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde/IIIa, IVbc, VIId

G2

25

T

T

T

T

Morgóhal

Trigla lucerna

IV

G2

250

T

T

T

Norvég tőkehal

Trisopterus esmarki

IV, IIIa

G2

25

Kakashal

Zeus faber

IV, VIId

G2

250

T

T

T

Az Atlanti-óceán északkeleti része és a Nyugati-csatorna – ICES V, VI, VII (kivéve VIId), VIII, IX, X, XII, XIV terület

Baird tarfejű hala

Alepocephalus bairdii

VI, XII

G2

T

T

T

Homoki angolna

Ammodytidae

VIa

G2

25

Angolna

Anguilla anguilla

Minden terület

G1

(2)

T

T

T

Abroncshalfélék

Aphanopus spp.

Minden terület

G1

50

Y

Y

Y

Ezüstlazac

Argentina spp.

Minden terület

G2

50

T

T

T

Sashal

Argyrosomus regius

Minden terület

G2

50

T

T

T

Vörös morgóhal

Aspitrigla cuculus

Minden terület

G2

250

T

T

T

Tízujjú nyálkásfejűhalak

Beryx spp.

Minden terület, kivéve X és IXa

G1

50

Y

Y

Y

Tízujjú nyálkásfejűhalak

Beryx spp.

IXa és X

G1

125

T

T

T

Nagy tarisznyarák

Cancer pagurus

Minden terület

G2

T

T

T

Nyelőcápa

Centrophorus granulosus

Minden terület

G1

T

T

T

Érdes tüskéscápa

Centrophorus squamosus

Minden terület

G1

T

T

T

Fekete tüskéscápa

Centroscyllium fabricii

V, VI, VII, XII

G1

Portugál cápa

Centroscymnus coelolepis

Minden terület

G1

T

T

T

Hosszúorrú tüskéscápa

Centroscymnus crepidater

V, VI, VII, IX, X, XII

G1

Óriáscápa

Cetorhinus maximus

Minden terület

G1

Hering

Clupea harengus

VIa/VIaN/

VIa S, VIIbc/VIIa/VIIj

G1

25

Y

Y

Y

Tengeri angolna

Conger conger

Minden terület, kivéve X

G2

25

T

T

T

Tengeri angolna

Conger conger

X

G2

125

T

T

T

Gránátoshal

Coryphaenoides rupestris

Minden terület

G1

100

Y

Y

Y

Búvárcápa

Dalatias licha

Minden terület

G1

Közönséges mérgesrája

Dasyatis pastinaca

VII, VIII

G1

Madárcsőrű tüskéscápa

Deania calcea

V, VI, VII, IX, X, XII

G1

Tengeri sügér

Dicentrarchus labrax

Minden terület, kivéve IX

G2

125

T

T

T

Tengeri sügér

Dicentrarchus labrax

IX

G2

125

T

T

T

Karcsú nyelvhal

Dicologoglosa cuneata

VIIIc, IX

G2

100

Közönséges rája

Dipturus batis

V, VI, VII, VIII

G1

Hegyes rája

Dipturus oxyrinchus

V, VI, VII, VIII

G1

Szardella

Engraulis encrasicolus

IXa (csak Cádiz)

G1

125

T

T

T

T

Szardella

Engraulis encrasicolus

VIII

G1

125

Y

Y

Y

Y

Bársonyoshasú lámpáscápa

Etmopterus spinax

VI, VII, VIII

G1

Szürke morgóhal

Eutrigla gurnardus

VIId,e

G2

250

T

T

T

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

Va/Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k

G1

125

Y

Y

Y

Fűrészfarkú cápa

Galeus melastomus

VI, VII, VIII, IX, X

G1

Vörös lepényhal

Glyptocephalus cynoglossus

VI, VII

G2

50

Rózsás álsügér

Helicolenus dactylopterus

Minden terület

G2

100

Homár

Homarus gammarus

Minden terület

G2

T

T

T

Atlanti tükörhal

Hoplostethus atlanticus

Minden terület

G1

50

Y

Y

Y

Lándzsafogú cápa

Isurus oxyrinchus

Minden terület

G1

Heringcápa

Lamna nasus

Minden terület

G1

Villásfarkú abroncshal

Lepidopus caudatus

IXa

G2

T

T

T

Négypettyes rombuszhal

Lepidorhombus boscii

VIIIc, IXa

G1

250

Y

Y

Y

Szárnyas rombuszhal

Lepidorhombus whiffiagonis

VI/VII, VIIIabd/VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

Sápadt rája

Leucoraja circularis

VI, VII, VIII

G1

Érdes rája

Leucoraja fullonica

V, VI, VII, VIII

G1

Közönséges lepényhal

Limanda limanda

VIIe/VIIa,f-h

G2

125

T

T

T

Közönséges kalmár

Loligo vulgaris

Minden terület, kivéve VIIIc, IXa

G2

Közönséges kalmár

Loligo vulgaris

VIIIc, IXa

G2

T

T

T

Feketehasú ördöghal

Lophius budegassa

IV, VI/VIIb-k, VIIIabd

G1

125

Y

Y

Y

Feketehasú ördöghal

Lophius budegassa

VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

Ördöghal

Lophius piscatorious

IV, VI/VIIb-k, VIIIabd

G1

125

Y

Y

Y

Ördöghal

Lophius piscatorious

VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

Kapelán

Mallotus villosus

XIV

G2

50

Foltos tőkehal

Melanogrammus aeglefinus

Va/Vb

G1

125

Y

Y

Y

Foltos tőkehal

Melanogrammus aeglefinus

VIa/VIb/VIIa/VIIb-k

G1

125

Y

Y

Y

Vékonybajszú tőkehal

Merlangius merlangus

VIII/IX, X

G2

25

T

T

T

Vékonybajszú tőkehal

Merlangius merlangus

Vb/VIa/VIb/VIIa/VIIe-k

G1

250

Y

Y

Y

Szürke tőkehal

Merluccius merluccius

IIIa, IV, VI, VII, VIIIab/VIIIc, IXa

G1

125

Y

Y

Y

Karcsú nyelvhal

Microchirus variegatus

Minden terület

G2

50

Kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

I-IX, XII, XIV

G1

25

Y

Y

Y

Kisfejű lepényhal

Microstomus kitt

Minden terület

G2

100

T

T

T

Kék menyhal

Molva dypterygia

Minden terület, kivéve X

G1

125

T

T

T

Kék menyhal

Molva dypterygia

X

G1

125

T

T

T

Északi menyhal

Molva molva

Minden terület

G2

125

T

T

T

Csíkos tengeri márna

Mullus surmuletus

Minden terület

G2

125

T

T

T

Csillagos cápa

Mustelus asterias

VI, VII, VIII, IX

G1

Sima cápa

Mustelus mustelus

VI, VII, VIII, IX

G1

Feketepettyes sima cápa

Mustelus punctulatus

VI, VII, VIII, IX

G1

Sasrája

Myliobatis aquila

Minden terület

G1

Norvég homár

Nephrops norvegicus

VI működési egység

G1

Y

Y

Y

Norvég homár

Nephrops norvegicus

VII működési egység

G1

Y

Y

Y

Norvég homár

Nephrops norvegicus

VIII, IX működési egység

G1

Y

Y

Y

Közönséges polip

Octopus vulgaris

Minden terület, kivéve VIIIc, IXa

G2

T

T

T

Közönséges polip

Octopus vulgaris

VIIIc, IXa

G2

Nagyszemű vörösdurbincs

Pagellus bogaraveo

IXa, X

G1

250

T

T

T

Ostoros garnélák

Pandalus spp.

Minden terület

G2

Mélyvízi garnélarák

Parapenaeus longirostris

IXa

G2

T

T

T

Ezüstös tengeri compó

Phycis blennoides

Minden terület

G2

50

T

T

T

Villás tőkehal

Phycis phycis

Minden terület

G2

50

T

T

T

Sima lepényhal

Pleuronectes platessa

VIIa/VIIe/VIIfg

G1

100

Y

Y

Y

Sima lepényhal

Pleuronectes platessa

VIIbc/VIIh-k/VIII, IX, X

G1

25

Y

Y

Y

Sávos tőkehal

Pollachius pollachius

Minden terület kivéve IX, X

G2

25

T

T

T

Sávos tőkehal

Pollachius pollachius

IX, X

G2

500

T

T

T

Fekete tőkehal

Pollachius virens

Va/Vb/IV, IIIa, VI

G1

125

Y

Y

Y

Fekete tőkehal

Pollachius virens

VII, VIII

G2

125

T

T

T

Roncssügér

Polyprion americanus

X

G2

125

Kékcápa

Prionace glauca

Minden terület

G1

Nagy rombuszhal

Psetta maxima

Minden terület

G2

250

T

T

T

Kékpettyes rája

Pteroplatytrygon violacea

Minden terület

G1

Fehérrája

Raja alba

IX

G1

Kurtafarkú rája

Raja brachyura

VII, IX

G1

Tüskés rája

Raja clavata

Minden terület

G1

T

T

T

Csíkos rája

Raja microocellata

VII, IX

G1

Barna rája

Raja miraletus

IX

G1

Pettyes rája

Raja montagui

Minden terület

G1

T

T

T

Kakukkrája

Raja naevus

Minden terület

G1

T

T

T

Csillagrája

Raja radiata

V

G1

Egyéb valódirája-félék

Rajidae
   (3)

Minden terület

G1

Grönlandi laposhal

Reinhardtius hippoglossoides

V, XIV/VI

G1

250

Y

Y

Y

Lazac

Salmo salar

Minden terület

G1

250

Szardínia

Sardina pilchardus

VIIIabd/VIIIc, IXa

G1

50

Y

Y

Y

T

Spanyol makréla

Scomber japonicus

VIII, IX

G2

25

T

T

T

Makréla

Scomber scombrus

II, IIIa, IV, V, VI, VII, VIII, IX

G1

25

Y

Y

Y

T

Sima rombuszhal

Scophthalmus rhombus

Minden terület

G2

125

T

T

T

Vörös álsügér

Sebastes marinus

ICES V, VI, XII, XIV alterület és NAFO SA 2 + (1F + 3K körzet)

G1

250

Y

Y

Y

Mélyvízi vörös álsügér

Sebastes mentella

ICES V, VI, XII, XIV alterület és NAFO SA 2 + (1F + 3K körzet)

G1

250

Y

Y

Y

Tintahal

Sepia officinalis

Minden terület

G2

T

T

T

Közönséges nyelvhal

Solea solea

VIIa/VIIfg

G1

250

Y

Y

Y

Közönséges nyelvhal

Solea solea

VIIbc/VIIhjk/IXa/VIIIc

G1

250

Y

Y

Y

Közönséges nyelvhal

Solea solea

VIIe

G1

250

Y

Y

Y

Közönséges nyelvhal

Solea solea

VIIIab

G1

250

Y

Y

Y

Tengeri durbincsfélék

Sparidae

Minden terület

G2

50

Tüskéscápa

Squalus acanthias

Minden terület

G1

T

T

T

Angyalcápa

Squatina squatina

Minden terület

G1

Márványozott elektromos rája

Torpedo marmorata

VIII

G1

Földközi-tengeri fattyúmakréla

Trachurus mediterraneus

VIII, IX

G2

25

T

T

T

Tarka fattyúmakréla

Trachurus picturatus

X

G2

25

T

T

T

Fattyúmakréla

Trachurus trachurus

IIa, IVa, Vb, VIa, VIIa-c, e-k, VIIIabde/X

G2

25

T

T

T

T

Fattyúmakréla

Trachurus trachurus

VIIIc, IXa

G2

25

T

T

T

T

Francia tőkehal

Trisopterus spp.

Minden terület

G2

25

Kakashal

Zeus faber

Minden terület

G2

250

T

T

T

Földközi-tenger és Fekete-tenger

Nagyszemű rókacápa

Alopias superciliosus

Minden terület

G1

Rókacápa

Alopias vulpinus

Minden terület

G1

Angolna

Anguilla anguilla

Minden terület

G1

(2)

T

T

T

Óriásgarnéla

Aristeomorpha foliacea

Minden terület

G1

Y

Y

Y

Vörös ostorgarnéla

Aristeus antennatus

Minden terület

G1

Y

Y

Y

Nagy szemű durbincs

Boops boops

1.3, 2.1, 2.2, 3.1, 3.2

G2

T

T

T

Zátonycápa

Carcharhinus plumbeus

Minden terület

G1

Homoki cápa

Carcharias taurus

Minden terület

G1

Nyelőcápa

Centrophorus granulosus

Minden terület

G1

Óriáscápa

Cetorhinus maximus

Minden terület

G1

Aranymakrahal

Coryphaena equiselis

Minden terület

G2

Aranymakrahal

Coryphaena hippurus

Minden terület

G2

500 (4)

T

T

T

Búvárcápa

Dalatias licha

Minden terület

G1

Tengeri sügér

Dicentrarchus labrax

Minden terület

G2

100

T

T

T

Sima rája

Dipturus batis

Minden terület

G1

Hegyes rája

Dipturus oxyrinchus

Minden terület

G1

Északi pézsmapolip

Eledone cirrosa

1.1, 1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G2

T

T

T

Pézsmapolip

Eledone moschata

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G2

T

T

T

Szardella

Engraulis encrasicolus

Minden terület

G1

50

Y

Y

Y

Szardella

Engraulis encrasicolus

Fekete-tenger

G1

T

T

T

Bársonyoshasú lámpáscápa

Etmopterus spinax

Minden terület

G1

Szürke morgóhal

Eutrigla gurnardus

2.2, 3.1

G2

250

T

T

T

Közönséges kutyacápa

Galeorhinus galeus

Minden terület

G1

Fűrészfarkú cápa

Galeus melastomus

Minden terület

G1

Tüskés pillangórája

Gymnura altavela

Minden terület

G1

Hegyesorrú hétkopoltyús tehéncápa

Heptranchias perlo

Minden terület

G1

Szürke cápa

Hexanchus griseus

Minden terület

G1

Tintahal

Illex spp., Todarodes spp.

Minden terület

G2

T

T

T

Vitorláshalfélék

Istiophoridae

Minden terület

G1

T

T

T

Lándzsafogú cápa

Isurus oxyrinchus

Minden terület

G1

Heringcápa

Lamna nasus

Minden terület

G1

Sápadt rája

Leucoraja circularis

Minden terület

G1

Máltai rája

Leucoraja melitensis

Minden terület

G1

Közönséges kalmár

Loligo vulgaris

Minden terület

G2

T

T

T

Feketehasú ördöghal

Lophius budegassa

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

G2

250

T

T

T

Ördöghal

Lophius piscatorius

1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 3.1

G2

250

T

T

T

Szürke tőkehal

Merluccius merluccius

Minden terület

G1

125

Y

Y

Y

Kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

1.1, 3.1

G2

250

T

T

T

Tengeripérfélék

Mugilidae

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G2

Tengeri márna

Mullus barbatus

Minden terület

G1

125

Y

Y

Y

Csíkos tengeri márna

Mullus surmuletus

Minden terület

G1

125

Y

Y

Y

Csillagos cápa

Mustelus asterias

Minden terület

G1

Csillagos cápa

Mustelus mustelus

Minden terület

G1

Feketepettyes sima cápa

Mustelus punctulatus

Minden terület

G1

Sasrája

Myliobatis aquila

Minden terület

G1

Norvég homár

Nephrops norvegicus

Minden terület

G1

Y

Y

Y

Közönséges polip

Octopus vulgaris

Minden terület

G2

T

T

T

Kisfogú homoki tigriscápa

Odontaspis ferox

Minden terület

G1

Disznócápa

Oxynotus centrina

Minden terület

G1

Vörös durbincs

Pagellus erythrinus

Minden terület

G2

125

T

T

T

Mélyvízi garnélarák

Parapenaeus longirostris

Minden terület

G1

Y

Y

Y

Éti ostorgarnéla

Penaeus kerathurus

3.1

G2

T

T

T

Kékcápa

Prionace glauca

Minden terület

G1

Nagy fűrészesrája

Pristis pectinata

Minden terület

G1

Közönséges fűrészhal

Pristis pristis

Minden terület

G1

Nagy rombuszhal

Psetta maxima

Fekete-tenger

G1

T

T

T

Kékpettyes rája

Pteroplatytrygon violacea

Minden terület

G1

Csillagrája

Raja asterias

Minden terület

G1

Tüskés rája

Raja clavata

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G1

T

T

T

Barna rája

Raja miraletus

1.3, 2.1, 2.2, 3.1

G1

T

T

T

Cifra rája

Raja undulata

Minden terület

G1

Feketeállú hegedűrája

Rhinobatos cemiculus

Minden terület

G1

Közönséges hegedűrája

Rhinobatos rhinobatos

Minden terület

G1

Fehér rája

Rostroraja alba

Minden terület

G1

Atlanti bonitó

Sarda sarda

Minden terület

G2

50 (4)

T

T

T

Szardínia

Sardina pilchardus

Minden terület

G1

50

Y

Y

Y

Makréla

Scomber spp.

Minden terület

G2

50

T

T

T

Kis macskacápa

Scyliorhinus canicula

Minden terület

G1

Nursehound

Scyliorhinus stellaris

Minden terület

G1

Tintahal

Sepia officinalis

Minden terület

G2

T

T

T

Cápák

Cápaszerű Selachii-fajok
   (3)

Minden terület

G1

T

T

T

Közönséges nyelvhal

Solea vulgaris

1.2, 2.1, 3.1

G1

250

Y

Y

Y

Aranydurbincs

Sparus aurata

1.2, 3.1

G2

T

T

T

Csipkés pörölycápa

Sphyrna lewini

Minden terület

G1

Nagy pörölycápa

Sphyrna mokarran

Minden terület

G1

Kisszemű pörölycápa

Sphyrna tudes

Minden terület

G1

Pörölycápa

Sphyrna zygaena

Minden terület

G1

Közönséges nyurgadurbincs

Spicara smaris

2.1, 3.1, 3.2

G2

100

T

T

T

Spratt

Sprattus sprattus

Fekete-tenger

G1

T

T

T

Közönséges tüskéscápa

Squalus acanthias

Fekete-tenger

G1

T

T

T

Tüskéscápa

Squalus acanthias

Minden terület

G1

Szürke tüskéscápa

Squalus blainvillei

Minden terület

G1

Tarajoshátú angyalcápa

Squatina aculeata

Minden terület

G1

Simahátú angyalcápa

Squatina oculata

Minden terület

G1

Angyalcápa

Squatina squatina

Minden terület

G1

Éti sáskarák

Squilla mantis

1.3, 2.1, 2.2

G2

T

T

T

Germon

Thunnus alalunga

Minden terület

G2

125 (4)

T

T

T

Kékúszójú tonhal

Thunnus thynnus

Minden terület

G1

125 (4)

T

T

T

Márványozott elektromos rája

Torpedo marmorata

Minden terület

G1

Földközi-tengeri fattyúmakréla

Trachurus mediterraneus

Minden terület

G2

100

T

T

T

Földközi-tengeri fattyúmakréla

Trachurus mediterraneus

Fekete-tenger

G1

T

T

T

Fattyúmakréla

Trachurus trachurus

Minden terület

G2

100

T

T

T

Fattyúmakréla

Trachurus trachurus

Fekete-tenger

G1

T

T

T

Morgóhal

Trigla lucerna

1.3, 2.2, 3.1

G2

T

T

T

Vénusz-kagyló

Veneridae

2.1, 2.2

G2

T

T

T

Kardhal

Xiphias gladius

Minden terület

G1

125 (4)

T

T

T

NAFO-területek

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

2J 3KL

G1

125

Y

Y

Y

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

3M

G1

125

Y

Y

Y

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

3NO

G1

125

Y

Y

Y

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

3Ps

G2

125

T

T

T

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

SA 1

G1

125

Y

Y

Y

Vörös lepényhal

Glyptocephalus cynoglossus

3NO

G2

T

T

T

Érdes laposhal

Hippoglossoides platessoides

3LNO

G1

100

Y

Y

Y

Érdes laposhal

Hippoglossoides platessoides

3M

G1

100

T

T

T

Sárgafarkú lepényhal

Limanda ferruginea

3LNO

G2

T

T

T

Gránátoshalak

Macrouridae

SA 2 + 3

G2

250

T

T

T

Ostoros garnéla

Pandalus spp.

3L

G1

Y

Y

Y

Ostoros garnéla

Pandalus spp.

3M

G1

Y

Y

Y

Valódirája-félék

Raja spp.

SA 3

G1

T

T

T

Grönlandi laposhal

Reinhardtius hippoglossoides

3KLMNO

G1

200

Y

Y

Y

Grönlandi laposhal

Reinhardtius hippoglossoides

SA 1

G1

200

Y

Y

Y

Lazac

Salmo salar

ICES XIV alterület és 1. NAFO alterület

G1

500

Y

Y

Y

Mélyvízi vörös álsügér

Sebastes mentella.

SA 1

G1

250

Y

Y

Y

Vörös álsügérek

Sebastes spp.

3LN

G1

Vörös álsügérek

Sebastes spp.

3M

G1

50

Vörös álsügérek

Sebastes spp.

3O

G1

Nagy távolságra vándorló fajok, Atlanti-óceán, Indiai-óceán, Csendes-óceán, Földközi-tenger és Fekete-tenger

Harántsávos tonmakréla

Auxis rochei

G2

T

T

T

Selymes cápa

Carcharhinus falciformis

Minden terület

G1

Atlanti kis tonhal

Euthynnus alleteratus

G2

T

T

T

Vitorláshalfélék

Istiophoridae

G1

T

T

T

Lándzsafogú cápa

Isurus oxyrinchus

G1

T

T

T

Bonitó

Katsuwonus pelamis

G1

T

T

T

Heringcápa

Lamna nasus

G1

T

T

T

Kékcápa

Prionace glauca

G1

T

T

T

Atlanti bonitó

Sarda sarda

G1

T

T

T

Cápák

Cápaszerű Selachii-fajok
   (3)

G1

T

T

T

Egyéb cápák

Squaliformes
   (3)

G1

T

T

T

Germon

Thunnus alalunga

G1

T

T

T

Sárgaúszójú tonhal

Thunnus albacares

G1

T

T

T

Nagyszemű tonhal

Thunnus obesus

G1

T

T

T

Kékúszójú tonhal

Thunnus thynnus

G1

T

T

T

Kardhal

Xiphias gladius

G1

T

T

T

CECAF FAO 34

Fekete abroncshal

Aphanopus carbo

Madeira

G1

T

T

T

Szardella

Engraulis encrasicolus

Marokkó

G1

T

T

T

Déli rózsaszín garnéla

Farfantepenaeus notialis

Minden terület

G1

T

T

T

Villásfarkú abroncshal

Lepidopus caudatus

Mauritánia

G2

Közönséges kalmár

Loligo vulgaris

Minden terület

G2

T

T

T

Szürke tőkehal

Merluccius spp.

Minden terület

G1

T

T

T

Közönséges polip

Octopus vulgaris

Minden terület

G1

T

T

T

Piros ostorgarnéla

Parapenaeus longirostris

Minden terület

G1

T

T

T

Nagy fűrészesrája

Pristis pectinata

Minden terület

G1

Közönséges fűrészhal

Pristis pristis

Minden terület

G1

Kékpettyes tüskésrája

Pteroplatytrygon violacea

Minden terület

G1

Egyéb valódirája-félék

Rajidae
   (3)

Minden terület

G1

Feketeállú hegedűrája

Rhinobatos cemiculus

Minden terület

G1

Közönséges hegedűrája

Rhinobatos rhinobatos

Minden terület

G1

Szardínia

Sardina pilchardus

Minden terület

G1

T

T

T

Alasa

Sardinella aurita

Minden terület

G1

T

T

T

Tömzsi alasa

Sardinella maderensis

Minden terület

G1

T

T

T

Földközi-tengeri makrahal

Scomber japonicus

Madeira

G1

Földközi-tengeri makrahal

Scomber japonicus

Minden terület kivéve Madeira

G1

T

T

T

Tintahal

Sepia hierredda

Minden terület

G1

T

T

T

Tintahal

Sepia officinalis

Minden terület

G1

T

T

T

Cápák

Cápaszerű Selachii-fajok
   (3)

Minden terület

G1

Tarajoshátú angyalcápa

Squatina aculeata

Minden terület

G1

Simahátú angyalcápa

Squatina oculata

Minden terület

G1

Angyalcápa

Squatina squatina

Minden terület

G1

Fattyúmakrélák

Trachurus spp.

Minden terület

G1

T

T

T

WECAF

Vörös csattogóhal

Lutjanus purpureus

Francia guyanai kizárólagos gazdasági övezet

G2

T

T

T

Ostoros garnélák

Penaeus subtilis

Francia guyanai kizárólagos gazdasági övezet

G1

Y

Y

Y

Egyéb valódirája-félék

Rajidae
   (3)

Minden terület

G1

Cápák

Cápaszerű Selachii-fajok
   (3)

Minden terület

G1

---

(1)  Lásd a III. fejezet B/B1/3. szakasza (1) bekezdésének f) pontját.

(2)  Az angolna (Anguilla anguilla) korelemzését legalább 5 egyed/cm hossztartományban kell meghatározni. A bronzangolna és az ezüstangolna tekintetében az 1100/2007/EK rendeletben meghatározott gazdasági egységenként legalább 100-100 egyedet kell elemezni.

(3)  A kirakodási, felmérési vagy a fogási adatok alapján fajonként kell meghatározni.

(4)  A kor tekintetében a becslés háromévente történik (az első év 2009-ben indul), és a tömegre, az ivarérettségre és a nemre vonatkozó becslésekkel együtt kell elvégezni.

VIII. függelék

A keresztváltozók listája mintavételezési előírással

| Tétel | Változó | Előírás | Egység | Eszközök (a mátrixban 2. szint) | Bontási szint (1) | Referencia-időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Űrtartalom |
| | A hajók száma | | | | C3 | Évente |
| | BT, kW, a hajó kora (2) | | | | C3 | Évente |
| Erőkifejtés |
| | A hajók száma | | | | B1 | Havonta |
| | A tengeren töltött napok | Lásd az I. fejezetben foglalt fogalommeghatározást | Nap | Minden eszköz | B1 és C3 | Havonta |
| | A halászati órák száma (3) | | Óra | Kotróhálók és vonóhálók | A1 (4) | Havonta |
| | A halászati napok száma | Lásd az I. fejezetben foglalt fogalommeghatározást | Nap | Minden eszköz | Minden cella (4) | Havonta |
| | kW * a halászati napok száma | | | Kotróhálók és vonóhálók | Minden cella (4) | Havonta |
| | BT * a halászati napok száma | | | Kotróhálók és vonóhálók | Minden cella (4) | Havonta |
| | Az utak száma (3) | | Darabszám | Minden eszköz | Minden cella (4) | Havonta |
| | Az eszközök száma (3) | | Darabszám | Többféle eszköz (4. szint) | A1 (4) | Havonta |
| | A halászati műveletek száma (3) | | Darabszám | Erszényes kerítőháló | A1 (4) | Havonta |
| | A hálók száma, hosszúság (3) | | Darabszám/méter | Hálók | A1 (4) | Havonta |
| | A horgok száma, a horogsorok száma (3) | | Darabszám | Horgok és horogsorok | A1 (4) | Havonta |
| | A rákcsapdák, csapdák száma (3) | | Darabszám | Csapdák | A1 (4) | Havonta |
| | Merülési idő (3) | | Óra | Minden passzív eszköz | A1 (4) | Havonta |
| Kirakodás |
| | A fogás értéke összesen és kereskedelmi fajonként (5) | | EUR | | B1 és C1 | Havonta |
| | A fogás élőtömege összesen és fajonként | | Tonna | | A1 (4) | Havonta |
| | Árak kereskedelmi fajonként (6) | | EUR/kg | | B2 és C2 | Havonta, évente |
| | Átváltási arány fajonként | | | | | Évenként frissítés |

Tétel

Változó

Előírás

Egység

Eszközök (a mátrixban 2. szint)

Bontási szint (1)

Referencia-időszak

Űrtartalom

A hajók száma

C3

Évente

BT, kW, a hajó kora (2)

C3

Évente

Erőkifejtés

A hajók száma

B1

Havonta

A tengeren töltött napok

Lásd az I. fejezetben foglalt fogalommeghatározást

Nap

Minden eszköz

B1 és C3

Havonta

A halászati órák száma (3)

Óra

Kotróhálók és vonóhálók

A1 (4)

Havonta

A halászati napok száma

Lásd az I. fejezetben foglalt fogalommeghatározást

Nap

Minden eszköz

Minden cella (4)

Havonta

kW * a halászati napok száma

Kotróhálók és vonóhálók

Minden cella (4)

Havonta

BT * a halászati napok száma

Kotróhálók és vonóhálók

Minden cella (4)

Havonta

Az utak száma (3)

Darabszám

Minden eszköz

Minden cella (4)

Havonta

Az eszközök száma (3)

Darabszám

Többféle eszköz (4. szint)

A1 (4)

Havonta

A halászati műveletek száma (3)

Darabszám

Erszényes kerítőháló

A1 (4)

Havonta

A hálók száma, hosszúság (3)

Darabszám/méter

Hálók

A1 (4)

Havonta

A horgok száma, a horogsorok száma (3)

Darabszám

Horgok és horogsorok

A1 (4)

Havonta

A rákcsapdák, csapdák száma (3)

Darabszám

Csapdák

A1 (4)

Havonta

Merülési idő (3)

Óra

Minden passzív eszköz

A1 (4)

Havonta

Kirakodás

A fogás értéke összesen és kereskedelmi fajonként (5)

EUR

B1 és C1

Havonta

A fogás élőtömege összesen és fajonként

Tonna

A1 (4)

Havonta

Árak kereskedelmi fajonként (6)

EUR/kg

B2 és C2

Havonta, évente

Átváltási arány fajonként

Évenként frissítés

---

(1)  A bontási szintek az V. függelékre vonatkoznak (megjegyzés: a tevékenységcsoportra vagy halászati tevékenységre való hivatkozás a IV. függelék 6. szintje (1–5)).

(2)  A 26/2004/EK rendeletben meghatározottak szerint.

(3)  A regionális koordinációs értekezletek módosításokra tehetnek javaslatokat.

(4)  Bizonyos változók esetében az A bontási szint elegendő, mivel Formula
  ... and
  Formula (példa: halászati órák), egyéb esetekben, Formula
  ... and
  Formula (például azok a halászati napok, amikor ugyanazon a halászati napon két vagy több tevékenységcsoportot is végrehajthatnak, és amelyek többször is számításba vehetők).

(5)  Amennyiben az egy útra vonatkozó fogás nem osztható fel közvetlenül tevékenységcsoportokra, akkor a felosztást a HTMGB által elfogadott szabályok alapján kell elvégezni.

(6)  A fogás értékének ugyanazon a szinten történő azonnali kiszámítása érdekében az áradatokat lehetőség szerint az A1. szinten kell gyűjteni (lásd az V. függeléket).

IX. függelék

A tengerkutatási felmérések listája

| A felmérés megnevezése | Rövidítés | Terület | Időszak | Főbb célfajok stb. | Felmérési erőkifejtés |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Napok
  (maximum) |
| Balti-tenger (ICES IIIb–d terület) |
| Nemzetközi balti-tengeri vonóháló felmérés | BITS Q1
  BITS Q4 | IIIaS, IIIb–d | 1. és 4. negyedév | Tőkehal és egyéb tengerfenéken élő fajok | 160 |
| Nemzetközi balti-tengeri akusztikai felmérés (őszi) | BIAS | IIIa, IIIb–d | Szept.–okt. | Hering és spratt | 115 |
| Rigai-öböli akusztikai hering felmérés | GRAHS | IIId | 3. negyedév | Hering | 10 |
| Spratt akusztikai felmérés | SPRAS | IIId | Május | Spratt és hering | 60 |
| Rügeni heringlárva felmérés | RHLS | IIId | Március–június | Hering | 50 |
| Északi-tenger (ICES IIIa, IV és VIId terület) és a Jeges-tenger keleti része (ICES I és II terület) |
| Nemzetközi fenékvonóháló felmérés | IBTS Q1
  IBTS Q3 | IIIa, IV | 1. és 3. negyedév | Foltos tőkehal, tőkehal, fekete tőkehal, hering, spratt, vékonybajszú tőkehal, közönséges makréla, norvég tőkehal | 315 |
| Északi-tengeri merevítőrudas vonóháló felmérés | BTS | IVb, IVc, VIId | 3. negyedév | Sima lepényhal, közönséges nyelvhal | 65 |
| Tengerfenéken élő halivadék felmérés | DYFS | Északi-tenger partjai | 3. és 4. negyedév | Sima lepényhal, közönséges nyelvhal, barna garnéla | 145 |
| Nyelvhal nettó felmérés | SNS | IVb, IVc | 3. negyedév | Közönséges nyelvhal, sima lepényhal | 20 |
| Északi-tengeri homoki angolna felmérés | NSSS | IVa, IVb | 4. negyedév | Homoki angolnák | 15 |
| Nemzetközi ökológiai felmérés az északi tengereken | ASH | IIa | Május | Hering, kék puha tőkehal | 35 |
| Vörös álsügér felmérés a Norvég-tengeren és a kapcsolódó vízterületeken | REDNOR | II | Augusztus–szeptember | Vörös álsügérek | 35 |
| Makrélaikra felmérés
  (háromévente) | NSMEGS | IV | Május–július | Makréla ikratermelés | 15 |
| Heringlárva felmérés | IHLS | IV, VIId | 1. és 3. negyedév | Hering- és sprattlárva | 45 |
| Ézsaki-tengeri hering akusztikai felmérés | NHAS | IIIa, IV, VIa | Június, július | Hering, spratt | 105 |
| Norvég homár TV felmérés
  (FU 3&4) | NTV3&4 | IIIA | 2. vagy 3. negyedév | Norvég homár | 15 |
| Norvég homár TV felmérés (FU 6) | NTV6 | IVb | Szeptember | Norvég homár | 10 |
| Norvég homár TV felmérés (FU 7) | NTV7 | IVa | 2. vagy 3. negyedév | Norvég homár | 20 |
| Norvég homár TV felmérés (FU 8) | NTV8 | IVb | 2. vagy 3. negyedév | Norvég homár | 10 |
| Norvég homár TV felmérés (FU 9) | NTV9 | IVa | 2. vagy 3. negyedév | Norvég homár | 10 |
| Az Atlanti-óceán északi része (ICES V–XIV terület és NAFO-területek) |
| Nemzetközi vörös álsügér vonóháló és akusztikai felmérés (kétévente) | REDTAS | Va, XII, XIV; NAFO SA 1-3 | Június/Július | Vörös álsügérek | 30 |
| A Flemish Cap térségben a tengerfenéken élő halakra vonatkozó felmérés | FCGS | 3M | Július | Tengerfenéken élő fajok | 35 |
| Grönlandi tengerfenéken élő halakra vonatkozó felmérés | GGS | XIV, NAFO SA1 | Október/November | Tőkehal, vörös álsügér és egyéb tengerfenéken élő fajok | 55 |
| 3LNO tengerfenéken élő halakra vonatkozó felmérés | PLATUXA | 3LNO | 2. és 3. negyedév | Tengerfenéken élő fajok | 55 |
| Nyugati IBTS 4. negyedév
  (beleértve a Porcupine felmérést) | IBTS Q4 | VIa, VII, VIII, IXa | 4. negyedév | Tengerfenéken élő fajok | 215 |
| Skócia nyugati IBTS | IBTS Q1 | VIa, VIIa | Március | Tőkehalak, hering, makréla | 25 |
| ISBCBTS szeptember | ISBCBTS | VIIa f g | Szeptember | Közönséges nyelvhal, sima lepényhal | 25 |
| WCBTS | VIIe BTS | VIIe | Október | Közönséges nyelvhal, sima lepényhal, ördöghal, kisfejű lepényhal | 10 |
| Kék puha tőkehal felmérés | | VI, VII | 1. és 2. negyedév | Kék puhatőkehal | 45 |
| Nemzetközi makréla- és fattyúmakréla-ikra felmérés
  (háromévente) | MEGS | VIa, VII, VIII, IXa | Január–július | Makréla-, fattyúmakréla-ikratermelés | 310 |
| Szardínia, szardella, fattyúmakréla akusztikai felmérés | | VIII, IX | Március–április–május | Szardínia, szardella, makréla, fattyúmakréla populációsűrűségi mutatók | 95 |
| Szardínia DEPM
  (háromévente) | | VIIIc, IXa | 2. és 4. negyedév | Szardínia SSB és CUFES használata | 135 |
| Heringek akusztikai felmérése ikrarakás alatt és előtt | | VIa, VIIa–g | Július, szeptember, november, március, január | Hering, spratt | 155 |
| Szardella biomassza | BIOMAN | VIII | Május | Szardella SSB (DEP) | 25 |
| Norvég homár UWTV felmérés (part menti) | UWTV
  (FU 11-13) | VIa | 2. vagy 3. negyedév | Norvég homár | 20 |
| Norvég homár UWTV
  Ír-tenger | UWTV
  (FU 15) | VIIa | Augusztus | Norvég homár | 10 |
| Norvég homár UWTV felmérés
  Aran Grounds | UWTV
  (FU 17) | VIIb | Június | Norvég homár | 10 |
| Norvég homár UWTV felmérés
  Kelta-tenger | UWTV
  (FU 20-22) | VIIg, h, j | Július | Norvég homár | 10 |
| Norvég homár TV felmérés
  A portugál partok mentén | UWTV
  (FU 28-29) | IXa | Június | Norvég homár | 20 |
| A Földközi-tenger vizei és a Fekete-tenger |
| Földközi-tengeri nemzetközi fenékvonóháló felmérés | MEDITS | 37(1, 2, 3.1, 3.2) | 2. és 3. negyedév | Tengerfenéken élő fajok | 410 |
| Pán-mediterrán nyílt tengeri felmérés | MEDIAS | 37(1.1, 1.2, 2.1, 2.2, 3.1) | 2., 3. és 4. negyedév | Kisméretű nyílt tengeri fajok | 185 |
| Fenékvonóháló felmérés | | Fekete-tenger | 2. és 4. negyedév | Nagy rombuszhal | 40 |
| Nyílt tengeri vonóháló felmérés | | Fekete-tenger | 2. és 4. negyedév | Spratt és vékonybajszú tőkehal | 40 |

A felmérés megnevezése

Rövidítés

Terület

Időszak

Főbb célfajok stb.

Felmérési erőkifejtés

Napok

(maximum)

Balti-tenger (ICES IIIb–d terület)

Nemzetközi balti-tengeri vonóháló felmérés

BITS Q1

BITS Q4

IIIaS, IIIb–d

1. és 4. negyedév

Tőkehal és egyéb tengerfenéken élő fajok

160

Nemzetközi balti-tengeri akusztikai felmérés (őszi)

BIAS

IIIa, IIIb–d

Szept.–okt.

Hering és spratt

115

Rigai-öböli akusztikai hering felmérés

GRAHS

IIId

3. negyedév

Hering

10

Spratt akusztikai felmérés

SPRAS

IIId

Május

Spratt és hering

60

Rügeni heringlárva felmérés

RHLS

IIId

Március–június

Hering

50

Északi-tenger (ICES IIIa, IV és VIId terület) és a Jeges-tenger keleti része (ICES I és II terület)

Nemzetközi fenékvonóháló felmérés

IBTS Q1

IBTS Q3

IIIa, IV

1. és 3. negyedév

Foltos tőkehal, tőkehal, fekete tőkehal, hering, spratt, vékonybajszú tőkehal, közönséges makréla, norvég tőkehal

315

Északi-tengeri merevítőrudas vonóháló felmérés

BTS

IVb, IVc, VIId

3. negyedév

Sima lepényhal, közönséges nyelvhal

65

Tengerfenéken élő halivadék felmérés

DYFS

Északi-tenger partjai

3. és 4. negyedév

Sima lepényhal, közönséges nyelvhal, barna garnéla

145

Nyelvhal nettó felmérés

SNS

IVb, IVc

3. negyedév

Közönséges nyelvhal, sima lepényhal

20

Északi-tengeri homoki angolna felmérés

NSSS

IVa, IVb

4. negyedév

Homoki angolnák

15

Nemzetközi ökológiai felmérés az északi tengereken

ASH

IIa

Május

Hering, kék puha tőkehal

35

Vörös álsügér felmérés a Norvég-tengeren és a kapcsolódó vízterületeken

REDNOR

II

Augusztus–szeptember

Vörös álsügérek

35

Makrélaikra felmérés

(háromévente)

NSMEGS

IV

Május–július

Makréla ikratermelés

15

Heringlárva felmérés

IHLS

IV, VIId

1. és 3. negyedév

Hering- és sprattlárva

45

Ézsaki-tengeri hering akusztikai felmérés

NHAS

IIIa, IV, VIa

Június, július

Hering, spratt

105

Norvég homár TV felmérés

(FU 3&4)

NTV3&4

IIIA

2. vagy 3. negyedév

Norvég homár

15

Norvég homár TV felmérés (FU 6)

NTV6

IVb

Szeptember

Norvég homár

10

Norvég homár TV felmérés (FU 7)

NTV7

IVa

2. vagy 3. negyedév

Norvég homár

20

Norvég homár TV felmérés (FU 8)

NTV8

IVb

2. vagy 3. negyedév

Norvég homár

10

Norvég homár TV felmérés (FU 9)

NTV9

IVa

2. vagy 3. negyedév

Norvég homár

10

Az Atlanti-óceán északi része (ICES V–XIV terület és NAFO-területek)

Nemzetközi vörös álsügér vonóháló és akusztikai felmérés (kétévente)

REDTAS

Va, XII, XIV; NAFO SA 1-3

Június/Július

Vörös álsügérek

30

A Flemish Cap térségben a tengerfenéken élő halakra vonatkozó felmérés

FCGS

3M

Július

Tengerfenéken élő fajok

35

Grönlandi tengerfenéken élő halakra vonatkozó felmérés

GGS

XIV, NAFO SA1

Október/November

Tőkehal, vörös álsügér és egyéb tengerfenéken élő fajok

55

3LNO tengerfenéken élő halakra vonatkozó felmérés

PLATUXA

3LNO

2. és 3. negyedév

Tengerfenéken élő fajok

55

Nyugati IBTS 4. negyedév

(beleértve a Porcupine felmérést)

IBTS Q4

VIa, VII, VIII, IXa

4. negyedév

Tengerfenéken élő fajok

215

Skócia nyugati IBTS

IBTS Q1

VIa, VIIa

Március

Tőkehalak, hering, makréla

25

ISBCBTS szeptember

ISBCBTS

VIIa f g

Szeptember

Közönséges nyelvhal, sima lepényhal

25

WCBTS

VIIe BTS

VIIe

Október

Közönséges nyelvhal, sima lepényhal, ördöghal, kisfejű lepényhal

10

Kék puha tőkehal felmérés

VI, VII

1. és 2. negyedév

Kék puhatőkehal

45

Nemzetközi makréla- és fattyúmakréla-ikra felmérés

(háromévente)

MEGS

VIa, VII, VIII, IXa

Január–július

Makréla-, fattyúmakréla-ikratermelés

310

Szardínia, szardella, fattyúmakréla akusztikai felmérés

VIII, IX

Március–április–május

Szardínia, szardella, makréla, fattyúmakréla populációsűrűségi mutatók

95

Szardínia DEPM

(háromévente)

VIIIc, IXa

2. és 4. negyedév

Szardínia SSB és CUFES használata

135

Heringek akusztikai felmérése ikrarakás alatt és előtt

VIa, VIIa–g

Július, szeptember, november, március, január

Hering, spratt

155

Szardella biomassza

BIOMAN

VIII

Május

Szardella SSB (DEP)

25

Norvég homár UWTV felmérés (part menti)

UWTV

(FU 11-13)

VIa

2. vagy 3. negyedév

Norvég homár

20

Norvég homár UWTV

Ír-tenger

UWTV

(FU 15)

VIIa

Augusztus

Norvég homár

10

Norvég homár UWTV felmérés

Aran Grounds

UWTV

(FU 17)

VIIb

Június

Norvég homár

10

Norvég homár UWTV felmérés

Kelta-tenger

UWTV

(FU 20-22)

VIIg, h, j

Július

Norvég homár

10

Norvég homár TV felmérés

A portugál partok mentén

UWTV

(FU 28-29)

IXa

Június

Norvég homár

20

A Földközi-tenger vizei és a Fekete-tenger

Földközi-tengeri nemzetközi fenékvonóháló felmérés

MEDITS

37(1, 2, 3.1, 3.2)

2. és 3. negyedév

Tengerfenéken élő fajok

410

Pán-mediterrán nyílt tengeri felmérés

MEDIAS

37(1.1, 1.2, 2.1, 2.2, 3.1)

2., 3. és 4. negyedév

Kisméretű nyílt tengeri fajok

185

Fenékvonóháló felmérés

Fekete-tenger

2. és 4. negyedév

Nagy rombuszhal

40

Nyílt tengeri vonóháló felmérés

Fekete-tenger

2. és 4. negyedév

Spratt és vékonybajszú tőkehal

40

X. függelék

Az akvakultúra-ágazatra vonatkozó gazdasági változók listája

| Változó-csoport | Változó | Előírás | Egység | Meghatározás
  Vállalkozások szerkezeti statisztikája (SBS) 2700/98/EK rendelet | Iránymutatás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bevételek | Forgalom | Fajonként | EUR | 12 11 0 | |
| Támogatások (1) | | EUR | | |
| Egyéb bevételek | | EUR | | |
| Személyi költségek | Bérek és fizetések (2) | | EUR | 13 31 0 | |
| A fizetetlen munkaerő imputált értéke (3) | | EUR | | |
| Energiaköltség | Energiaköltség | | EUR | 20 11 0 | |
| Nyersanyagköltségek | Az állatállomány költségei | | EUR | | SBS (13 11 0) |
| Takarmányköltségek | | EUR | | SBS (13 11 0) |
| Javítási és karbantartási költségek | Javítás és karbantartás | | EUR | | SBS (13 11 0) |
| Egyéb operatív költségek | Egyéb operatív költségek (4) | | EUR | | SBS (13 11 0) |
| Tőkebefektetési költségek (5) | Állóeszközök értékcsökkenése | | EUR | | ESA (6) 6.02–6.05. |
| Nettó pénzügyi költségek (7) | | EUR | | |
| Nettó rendkívüli költségek | Nettó rendkívüli költségek | | EUR | | |
| Tőkeérték (8) | Teljes eszközérték | | EUR
  EUR | 43 30 0 | ESA 7.09–7.24. |
| Beruházások | Nettó beruházások (9) | | EUR
  EUR | 15 11 0
  15 21 0 | ESA 3.102–3.111. |
| Tartozások (10) | Tartozások | | EUR | | |
| Nyersanyagmennyiség (11) | Állatállományok | | Tonna | | |
| Haltakarmány | | Tonna | | |
| Az értékesítés mennyisége (12) | Az értékesítés mennyisége | Fajonként | Tonna (13) | | |
| Foglalkoztatás | A foglalkoztatott személyek száma | Nemek szerint | Fő | 16 11 0 | |
| FTE nemzeti (14) | Nemek szerint (15) | Fő | 16 14 0 | |
| A vállalkozások száma | A vállalkozások száma | A foglalkoztatott személyek száma tekintetében a következő méretkategóriák szerint: (SBS 16.11.0):






  1. | ≤ 5 |

Változó-csoport

Változó

Előírás

Egység

Meghatározás

Vállalkozások szerkezeti statisztikája (SBS) 2700/98/EK rendelet

Iránymutatás

Bevételek

Forgalom

Fajonként

EUR

12 11 0

Támogatások (1)

EUR

Egyéb bevételek

EUR

Személyi költségek

Bérek és fizetések (2)

EUR

13 31 0

A fizetetlen munkaerő imputált értéke (3)

EUR

Energiaköltség

Energiaköltség

EUR

20 11 0

Nyersanyagköltségek

Az állatállomány költségei

EUR

SBS (13 11 0)

Takarmányköltségek

EUR

SBS (13 11 0)

Javítási és karbantartási költségek

Javítás és karbantartás

EUR

SBS (13 11 0)

Egyéb operatív költségek

Egyéb operatív költségek (4)

EUR

SBS (13 11 0)

Tőkebefektetési költségek (5)

Állóeszközök értékcsökkenése

EUR

ESA (6) 6.02–6.05.

Nettó pénzügyi költségek (7)

EUR

Nettó rendkívüli költségek

Nettó rendkívüli költségek

EUR

Tőkeérték (8)

Teljes eszközérték

EUR

EUR

43 30 0

ESA 7.09–7.24.

Beruházások

Nettó beruházások (9)

EUR

EUR

15 11 0

15 21 0

ESA 3.102–3.111.

Tartozások (10)

Tartozások

EUR

Nyersanyagmennyiség (11)

Állatállományok

Tonna

Haltakarmány

Tonna

Az értékesítés mennyisége (12)

Az értékesítés mennyisége

Fajonként

Tonna (13)

Foglalkoztatás

A foglalkoztatott személyek száma

Nemek szerint

Fő

16 11 0

FTE nemzeti (14)

Nemek szerint (15)

Fő

16 14 0

A vállalkozások száma

A vállalkozások száma

A foglalkoztatott személyek száma tekintetében a következő méretkategóriák szerint: (SBS 16.11.0):

1.

≤ 5

| 2. | 6–10 |
| --- | --- |

2.

6–10

| 3. | > 10 |
| --- | --- |

3.

> 10

Darabszám

11 11 0

---

(1)  Tartalmazza a közvetlen kifizetéseket, mint például a forgalmazás beszüntetésének ellentételezését, az üzemanyagadó-visszatérítéseket vagy a hasonló egyösszegű ellentételezések kifizetéseit; nem tartalmazza a társadalmi juttatási kifizetéseket, valamint a közvetett támogatásokat, például az anyagfelhasználásra, mint például az üzemanyagra vonatkozó csökkentett adót vagy beruházási támogatásokat.

(2)  Tartalmazza a társadalombiztosítási költségeket.

(3)  A választott módszert a tagállamnak Nemzeti Programjában meg kell magyaráznia.

(4)  A csomagolási költségek az egyéb operatív költségek részét képezik.

(5)  A választott módszert a tagállamnak Nemzeti Programjában meg kell magyaráznia.

(6)  Az ESA az 1995-ös Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszerére utal (2223/96/EK tanácsi rendelet, 1267/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet. Eurostat ESA 1995 kézikönyv).

(7)  A tőke kamatköltségei; az ötéves nemzeti államkötvények kamata használható a pénzügyi költségek helyett.

(8)  Az év végén.

(9)  Az év közbeni eszközvásárlás és -értékesítés.

(10)  A pénzügyi év végén.

(11)  A nyersanyagok mennyiségére vonatkozó változónak összhangban kell lennie a nyersanyagköltségre vonatkozó változóval.

(12)  A termelés mennyiségére vonatkozó változónak összhangban kell lennie az árbevétel értékére vonatkozó változóval.

(13)  A darabszámról tonnára történő átváltási tényezőt a Nemzeti Programban kell meghatározni.

(14)  Az FTE nemzeti a nemzeti küszöbértékből becsült teljes munkaidejű egyenértékes száma.

(15)  Nem kötelező.

XI. függelék

Az akvakultúra-adatok gyűjtésére alkalmazandó ágazati felosztás

| | Haltenyésztési technológiák (1) | Kagylótenyésztési technológiák (1) |
| --- | --- | --- |
| Szárazföldi gazdaságok | Halketrecek |
| Halkeltetők és ivadéknevelők (2) | Tenyésztés | Kombinált (3) | Halketrecek (4) | Tutajok | Horogsor | Tengerfenék (5) | Egyéb |
| Lazac | | | | | | | | |
| Pisztráng | | | | | | | | |
| Tengeri sügér és északi durbincs | | | | | | | | |
| Ponty | | | | | | | | |
| Egyéb édesvízi halak | | | | | | | | |
| Egyéb tengeri halak | | | | | | | | |
| Kagyló | | | | | | | | |
| Osztriga | | | | | | | | |
| Vénusz-kagyló | | | | | | | | |
| Egyéb kagylók | | | | | | | | |

Haltenyésztési technológiák (1)

Kagylótenyésztési technológiák (1)

Szárazföldi gazdaságok

Halketrecek

Halkeltetők és ivadéknevelők (2)

Tenyésztés

Kombinált (3)

Halketrecek (4)

Tutajok

Horogsor

Tengerfenék (5)

Egyéb

Lazac

Pisztráng

Tengeri sügér és északi durbincs

Ponty

Egyéb édesvízi halak

Egyéb tengeri halak

Kagyló

Osztriga

Vénusz-kagyló

Egyéb kagylók

---

(1)  A vállalkozásokat fő gazdálkodási technológiájuk szerint kell felosztani.

(2)  A keltetők és ivadéknevelők a vízi állatok korai életszakaszában mesterséges tenyésztő-, keltető- és nevelőhelyek. Statisztikai célból a keltetők tevékenysége a megtermékenyített ikrák termelésére korlátozódik. A vízi állatokat ivadékkorban ivadéknevelőkben tenyésztik tovább. Ha a keltetők és az ivadéknevelők szorosan kapcsolódnak egymáshoz, a statisztikai adatok kizárólag a tenyészet utolsó ivadékkorára vonatkoznak. (COM(2006) 864).

(3)  A kombinált meghatározás a keltetőket, ivadéknevelőket és a tenyésztési technológiákat használó vállalkozásokat jelenti.

(4)  A halketrecek nyitott vagy fedett, körülhatárolt szerkezetek, amelyek a természetes vízcserét lehetővé tevő hálóból vagy áteresztő anyagból készülnek. Ezek lehetnek úszó, felfüggesztett vagy rögzített szerkezetek, de minden esetben lehetővé teszik az alulról történő vízcserét. (COM(2006) 864).

(5)  A „tengerfenék” technológiák az árapály területeken történő kagylótenyésztést jelentik (közvetlenül a tengerfenéken vagy afeletti nevelés).

XII. függelék

A feldolgozóipari ágazatra vonatkozó gazdasági változók listája

| Változó-csoport | Változó | Előírás | Egység | Meghatározás
  Vállalkozások szerkezeti statisztikája (SBS)
  2700/98/EK rendelet | Iránymutatás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bevételek | Forgalom | | EUR | 12 11 0 | |
| Támogatások (1) | | EUR | | |
| Egyéb bevételek | | EUR | | |
| Személyi költségek | A legénység bére és fizetése (2) | | EUR | 13 31 0 | |
| A fizetetlen munkaerő imputált értéke (3) | | EUR | | |
| Energiaköltség | Energiaköltség | | EUR | 20 11 0 | SBS 13 11 0 |
| Nyersanyagköltségek | Hal- és a termeléshez szükséges egyéb nyersanyagbeszerzés | | EUR | | SBS 13 11 0 |
| Egyéb operatív költségek | Egyéb operatív költségek (4) | | EUR | | SBS 13 11 0 |
| Tőkebefektetési költségek (5) | Állóeszközök értékcsökkenése | | EUR | | ESA (6) 6.02–6.05. |
| Nettó pénzügyi költségek (7) | | EUR | | |
| Nettó rendkívüli költségek | Nettó rendkívüli költségek | | EUR | | |
| Tőkeérték (8) | Teljes eszközérték | | EUR | 43 30 0 | ESA 7.09–7.24 |
| Nettó beruházások | Nettó beruházások (9) | | EUR | 15 11 0
  15 21 0 | ESA 3.102–3.111. |
| Tartozások (10) | Tartozások | | EUR | | |
| Foglalkoztatás | A foglalkoztatott személyek száma | Nemek szerint | Fő | 16 11 0 | |
| FTE nemzeti (11) | Nemek szerint (12) | Fő | 16 14 0 | |
| A vállalkozások száma | A vállalkozások száma | A foglalkoztatott személyek száma tekintetében a következő méretkategóriák szerint (16.11.0):






  1. | ≤ 10 |

Változó-csoport

Változó

Előírás

Egység

Meghatározás

Vállalkozások szerkezeti statisztikája (SBS)

2700/98/EK rendelet

Iránymutatás

Bevételek

Forgalom

EUR

12 11 0

Támogatások (1)

EUR

Egyéb bevételek

EUR

Személyi költségek

A legénység bére és fizetése (2)

EUR

13 31 0

A fizetetlen munkaerő imputált értéke (3)

EUR

Energiaköltség

Energiaköltség

EUR

20 11 0

SBS 13 11 0

Nyersanyagköltségek

Hal- és a termeléshez szükséges egyéb nyersanyagbeszerzés

EUR

SBS 13 11 0

Egyéb operatív költségek

Egyéb operatív költségek (4)

EUR

SBS 13 11 0

Tőkebefektetési költségek (5)

Állóeszközök értékcsökkenése

EUR

ESA (6) 6.02–6.05.

Nettó pénzügyi költségek (7)

EUR

Nettó rendkívüli költségek

Nettó rendkívüli költségek

EUR

Tőkeérték (8)

Teljes eszközérték

EUR

43 30 0

ESA 7.09–7.24

Nettó beruházások

Nettó beruházások (9)

EUR

15 11 0

15 21 0

ESA 3.102–3.111.

Tartozások (10)

Tartozások

EUR

Foglalkoztatás

A foglalkoztatott személyek száma

Nemek szerint

Fő

16 11 0

FTE nemzeti (11)

Nemek szerint (12)

Fő

16 14 0

A vállalkozások száma

A vállalkozások száma

A foglalkoztatott személyek száma tekintetében a következő méretkategóriák szerint (16.11.0):

1.

≤ 10

| 2. | 11–49 |
| --- | --- |

2.

11–49

| 3. | 50–249 |
| --- | --- |

3.

50–249

| 4. | > 250 |
| --- | --- |

4.

> 250

Darabszám

11 11 0

---

(1)  Tartalmazza a közvetlen fizetéseket. Nem tartalmazza a társadalmi juttatási kifizetéseket és a közvetett támogatásokat.

(2)  Tartalmazza a társadalombiztosítási költségeket.

(3)  A választott módszert a tagállamnak Nemzeti Programjában meg kell magyaráznia.

(4)  A csomagolási költségek az egyéb operatív költségek részét képezik.

(5)  A választott módszert a Nemzeti Programban meg kell magyarázni.

(6)  Az ESA az 1995-ös Integrált Nemzeti Számlák Európai Rendszerére utal (2223/96/EK tanácsi rendelet, 1267/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet. Eurostat ESA 1995 kézikönyv).

(7)  A tőke kamatköltségei; az ötéves nemzeti államkötvények kamata használható a pénzügyi költségek helyett.

(8)  A vállalkozás valamennyi nettó beruházásának teljes halmozott értéke az év végén.

(9)  Az év közbeni eszközvásárlás és -értékesítés.

(10)  Az év végén.

(11)  A módszer a FISH/2005/14 tanulmány jelentésében „LEI WAGENINGENUR Co-ordinator, 2006. A teljes munkaerő egyenértékeseket (FTE) is tartalmazó munkaerő számítása a halászati ágazatban, FISH/2005/14 számú tanulmány, 142. o.” meghatározott módszer.

(12)  Nem kötelező.

XIII. függelék

A halászat által a tengerek ökoszisztémájára gyakorolt hatás környezeti mutatóinak meghatározása

| Kód előírás | Mutató (1) | Meghatározás | Kötelező adatok | Pontossági szint |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | A halfajok helyzete a fajmegőrzés tekintetében | A veszélyeztetett halfajok biológiai sokfélesége tekintetében a tendenciák összefoglalására, vizsgálatára és az ezekről szóló jelentésekre használt biodiverzitási mutató | Fajok, hossz és populációsűrűség a vonatkozó tengeri régió tekintetében a halászati ágazattól független kutatási felmérés(ek)ből. E mutatók tekintetében a pontos jelentés a mutatóban szereplő fajok következetes és megbízható azonosítását igényli. A felméréshez használt fogásokat teljes egészében osztályozni kell (részmintavétel nélkül) annak érdekében, hogy a mutatóban szereplő minden egyes faj valamennyi egyede rögzítésre kerüljön, de részmintavétel a hosszmérésnél megfelelően indokolt esetben megengedett. | A kutatási felmérésnek a tengeri régió lehető legnagyobb részét érintően a rendelkezésre álló lehető leghosszabb időszakra vonatkozóan kell kiterjednie. A mutató a felméréshez kapcsolódik. Az alkalmazott módszerek a felmérések évenkénti, ugyanazon a területen szabványos eszközzel történő lefolytatását igénylik. |
| 2 | Nagy halak aránya | Az állományban a tömeg szerinti nagy halak arányát jelző mutató, amely a halállomány méretszerkezetét és életciklus szerinti összetételét tükrözi. |
| 3 | A halak átlagos maximális hossza | A halállomány életciklus szerinti összetételére vonatkozó mutató |
| 4 | A kifogott halfajok mérete az ivaréretté váláskor | A populációra ható lehetséges „genetikai hatásra” vonatkozó mutató | A kor, a hossz, a nem és az ivarérettség egyedi felmérése a vonatkozó tengeri régió tekintetében a halászati ágazattól független kutatási felmérés(ek)ből. | Korosztályonként legalább 100 egyed, de ennél több hal a mutató pontosságát javítja. |
| 5 | A halászati tevékenységek megoszlása | A halászati tevékenység térbeli kiterjedésére vonatkozó mutató. A mutató a „Halászati tevékenységek halmozódására” vonatkozó mutatóval együtt készül. | A hajómegfigyelési rendszeren alapuló helyzet és hajólajstromozási adat
  A helyzetjelentés kézhezvételétől számított két hónapon belül hozzáférhető, a tevékenységcsoport szerinti osztályozásra vonatkozó 6. szinthez kapcsolódó valamennyi pozícióval (lásd a IV. függelék 1–5. pontját). A 15 m alatti hajók nem tartoznak ide. | A félóránkénti helyzetjelentés preferált. |
| 6 | A halászati tevékenységek halmozódása | A halászati tevékenységek halmozódási mértékének mutatója. A mutató a „Halászati tevékenységek megoszlására” vonatkozó mutatóval együtt készül. |
| 7 | A tengerfenéken használt mobil eszközök által nem érintett területek | A tengerfenék azon területére vonatkozó mutató, amelyen az előző évben nem használtak mobil halászeszközt. Ez megfelel a fogások ellenőrzéséből, az erőkifejtések ellenőrzéséből, illetve a technikai intézkedésekből (beleértve a fajmegőrzés támogatására vonatkozó jogszabályokban meghatározott védett tengeri területet) eredő, a tengerfenéken folyó halászati tevékenység megoszlásában tapasztalható változásoknak és minden egyéb, a halászati tevékenységet kiszorító emberi tevékenység (például a szélerőműparkok) fejlődésének. |
| 8 | A kereskedelmi céllal hasznosított fajok visszadobott egyedeinek aránya | A fogásokkal összefüggésben a kereskedelmi céllal hasznosított fajok visszadobott egyedeinek arányára vonatkozó mutató. | A hajónaplón, illetve a külön bonyolított megfigyelői utak alapján a halászzsákmányban és a visszadobott halállományban lévő fajok, hosszuk és mennyiségük. A tevékenységcsoport szerinti osztályozásra vonatkozó 6. szinthez kapcsolódó adat (lásd a IV. függelék 1–5. pontját). | E visszadobott halakra vonatkozó közösségi programban meghatározottak szerint |
| 9 | A halfogás üzemanyag-fogyasztási hatékonysága | Az üzemanyag-fogyasztás és a kirakodott fogás értéke közötti arányra vonatkozó mutató. A mutató a különféle halászatok üzemanyag-fogyasztásának hatékonyságára vonatkozó tendenciák tekintetében nyújt információt. | A fogások értéke és az üzemanyag költsége. A fajonkénti fogások és az árak szorzata alapján kiszámított érték. Az üzemanyag költsége az e közösségi programban meghatározottak szerint. A mutató kiszámítása valamennyi tevékenységcsoportra vonatkozóan régiónként, negyedévente és évente, a tevékenységcsoportok szerinti osztályozásra vonatkozó 6. szint alapján történik (lásd a IV. függelék 1–5. pontját). | Az e közösségi programban meghatározottak szerint |

Kód előírás

Mutató (1)

Meghatározás

Kötelező adatok

Pontossági szint

1

A halfajok helyzete a fajmegőrzés tekintetében

A veszélyeztetett halfajok biológiai sokfélesége tekintetében a tendenciák összefoglalására, vizsgálatára és az ezekről szóló jelentésekre használt biodiverzitási mutató

Fajok, hossz és populációsűrűség a vonatkozó tengeri régió tekintetében a halászati ágazattól független kutatási felmérés(ek)ből. E mutatók tekintetében a pontos jelentés a mutatóban szereplő fajok következetes és megbízható azonosítását igényli. A felméréshez használt fogásokat teljes egészében osztályozni kell (részmintavétel nélkül) annak érdekében, hogy a mutatóban szereplő minden egyes faj valamennyi egyede rögzítésre kerüljön, de részmintavétel a hosszmérésnél megfelelően indokolt esetben megengedett.

A kutatási felmérésnek a tengeri régió lehető legnagyobb részét érintően a rendelkezésre álló lehető leghosszabb időszakra vonatkozóan kell kiterjednie. A mutató a felméréshez kapcsolódik. Az alkalmazott módszerek a felmérések évenkénti, ugyanazon a területen szabványos eszközzel történő lefolytatását igénylik.

2

Nagy halak aránya

Az állományban a tömeg szerinti nagy halak arányát jelző mutató, amely a halállomány méretszerkezetét és életciklus szerinti összetételét tükrözi.

3

A halak átlagos maximális hossza

A halállomány életciklus szerinti összetételére vonatkozó mutató

4

A kifogott halfajok mérete az ivaréretté váláskor

A populációra ható lehetséges „genetikai hatásra” vonatkozó mutató

A kor, a hossz, a nem és az ivarérettség egyedi felmérése a vonatkozó tengeri régió tekintetében a halászati ágazattól független kutatási felmérés(ek)ből.

Korosztályonként legalább 100 egyed, de ennél több hal a mutató pontosságát javítja.

5

A halászati tevékenységek megoszlása

A halászati tevékenység térbeli kiterjedésére vonatkozó mutató. A mutató a „Halászati tevékenységek halmozódására” vonatkozó mutatóval együtt készül.

A hajómegfigyelési rendszeren alapuló helyzet és hajólajstromozási adat

A helyzetjelentés kézhezvételétől számított két hónapon belül hozzáférhető, a tevékenységcsoport szerinti osztályozásra vonatkozó 6. szinthez kapcsolódó valamennyi pozícióval (lásd a IV. függelék 1–5. pontját). A 15 m alatti hajók nem tartoznak ide.

A félóránkénti helyzetjelentés preferált.

6

A halászati tevékenységek halmozódása

A halászati tevékenységek halmozódási mértékének mutatója. A mutató a „Halászati tevékenységek megoszlására” vonatkozó mutatóval együtt készül.

7

A tengerfenéken használt mobil eszközök által nem érintett területek

A tengerfenék azon területére vonatkozó mutató, amelyen az előző évben nem használtak mobil halászeszközt. Ez megfelel a fogások ellenőrzéséből, az erőkifejtések ellenőrzéséből, illetve a technikai intézkedésekből (beleértve a fajmegőrzés támogatására vonatkozó jogszabályokban meghatározott védett tengeri területet) eredő, a tengerfenéken folyó halászati tevékenység megoszlásában tapasztalható változásoknak és minden egyéb, a halászati tevékenységet kiszorító emberi tevékenység (például a szélerőműparkok) fejlődésének.

8

A kereskedelmi céllal hasznosított fajok visszadobott egyedeinek aránya

A fogásokkal összefüggésben a kereskedelmi céllal hasznosított fajok visszadobott egyedeinek arányára vonatkozó mutató.

A hajónaplón, illetve a külön bonyolított megfigyelői utak alapján a halászzsákmányban és a visszadobott halállományban lévő fajok, hosszuk és mennyiségük. A tevékenységcsoport szerinti osztályozásra vonatkozó 6. szinthez kapcsolódó adat (lásd a IV. függelék 1–5. pontját).

E visszadobott halakra vonatkozó közösségi programban meghatározottak szerint

9

A halfogás üzemanyag-fogyasztási hatékonysága

Az üzemanyag-fogyasztás és a kirakodott fogás értéke közötti arányra vonatkozó mutató. A mutató a különféle halászatok üzemanyag-fogyasztásának hatékonyságára vonatkozó tendenciák tekintetében nyújt információt.

A fogások értéke és az üzemanyag költsége. A fajonkénti fogások és az árak szorzata alapján kiszámított érték. Az üzemanyag költsége az e közösségi programban meghatározottak szerint. A mutató kiszámítása valamennyi tevékenységcsoportra vonatkozóan régiónként, negyedévente és évente, a tevékenységcsoportok szerinti osztályozásra vonatkozó 6. szint alapján történik (lásd a IV. függelék 1–5. pontját).

Az e közösségi programban meghatározottak szerint

---

(1)  A mutatók meghatározásához és kiszámításához lásd a SEC 2008/449 bizottsági szolgálati munkadokumentumot.

---

| 16.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 41/72 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 41/72

---

AZ EU–SVÁJC VEGYES BIZOTTSÁG 1/2010 HATÁROZATA

(2010. január 28.)

az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött megállapodás 2. jegyzőkönyve III. és IVb. táblázatának felváltásáról

(2010/94/EU)

A VEGYES BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség által 1972. július 22-én Brüsszelben aláírt megállapodásra (1) (a továbbiakban: megállapodás) – amelyet az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között, az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség közötti 1972. július 22-i megállapodásnak a feldolgozott mezőgazdasági termékekre vonatkozó rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló, 2004. október 26-án Luxembourgban aláírt megállapodás (2) módosított –, annak 2. jegyzőkönyvére és különösen az említett jegyzőkönyv 7. cikkére,

mivel:

| (1) | A megállapodás 2. jegyzőkönyvének végrehajtásához a Vegyes Bizottság hazai referenciaárakat állapított meg a szerződő felek számára. |
| --- | --- |

(1)

A megállapodás 2. jegyzőkönyvének végrehajtásához a Vegyes Bizottság hazai referenciaárakat állapított meg a szerződő felek számára.

| (2) | Azon nyersanyagokat illetően, amelyekre árkompenzációs intézkedéseket alkalmaznak, a tényleges árak a szerződő felek belföldi piacain megváltoztak. |
| --- | --- |

(2)

Azon nyersanyagokat illetően, amelyekre árkompenzációs intézkedéseket alkalmaznak, a tényleges árak a szerződő felek belföldi piacain megváltoztak.

| (3) | Ezért ennek megfelelően frissíteni kell a 2. jegyzőkönyv III. és IVb. táblázatában felsorolt referenciaárakat és összegeket, |
| --- | --- |

(3)

Ezért ennek megfelelően frissíteni kell a 2. jegyzőkönyv III. és IVb. táblázatában felsorolt referenciaárakat és összegeket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A megállapodás 2. jegyzőkönyve III. és IVb. táblázatának helyébe az e határozat I. és II. mellékletében szereplő táblázatok lépnek.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a határozatot 2010. február 1-jétől kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2010. január 28-án.

a Vegyes Bizottság részéről

az elnök

Jacques DE WATTEVILLE

---

(1)  HL L 300., 1972.12.31., 191. o.

1

(2)  HL L 23., 2005.1.26., 19. o.

2

---

I. MELLÉKLET

„III.   TÁBLÁZAT

Az EU és Svájc hazai referenciaárai

| Mezőgazdasági alapanyag | Svájci hazai referenciaár | EU hazai referenciaár | 4. cikk (1) bekezdés:
  a svájci oldalon alkalmazott svájci/
  EU referenciaár-különbség | 3. cikk (3) bekezdés:
  az EU-oldalon alkalmazott svájci/
  EU referenciaár-különbség |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CHF/nettó 100 kg | CHF/nettó 100 kg | CHF/nettó 100 kg | EUR/nettó 100 kg |
| Közönséges búza | 48,35 | 18,28 | 30,05 | 0,00 |
| Durumbúza (1) | — | — | 1,20 | 0,00 |
| Rozs | 43,12 | 13,56 | 29,55 | 0,00 |
| Árpa | — | — | — | — |
| Kukorica | — | — | — | — |
| Közönséges búzaliszt | 101,91 | 38,54 | 63,35 | 0,00 |
| Teljes tejpor | 630,22 | 355,18 | 275,05 | 0,00 |
| Sovány tejpor | 438,91 | 291,45 | 147,45 | 0,00 |
| Vaj | 1 049,06 | 418,47 | 630,60 | 0,00 |
| Fehér cukor | — | — | — | — |
| Tojás (2) | — | — | 38,00 | 0,00 |
| Friss burgonya | 42,70 | 19,69 | 23,00 | 0,00 |
| Növényi zsiradék (3) | — | — | 170,00 | 0,00 |

Mezőgazdasági alapanyag

Svájci hazai referenciaár

EU hazai referenciaár

4. cikk (1) bekezdés:

a svájci oldalon alkalmazott svájci/

EU referenciaár-különbség

3. cikk (3) bekezdés:

az EU-oldalon alkalmazott svájci/

EU referenciaár-különbség

CHF/nettó 100 kg

CHF/nettó 100 kg

CHF/nettó 100 kg

EUR/nettó 100 kg

Közönséges búza

48,35

18,28

30,05

0,00

Durumbúza (1)

—

—

1,20

0,00

Rozs

43,12

13,56

29,55

0,00

Árpa

—

—

—

—

Kukorica

—

—

—

—

Közönséges búzaliszt

101,91

38,54

63,35

0,00

Teljes tejpor

630,22

355,18

275,05

0,00

Sovány tejpor

438,91

291,45

147,45

0,00

Vaj

1 049,06

418,47

630,60

0,00

Fehér cukor

—

—

—

—

Tojás (2)

—

—

38,00

0,00

Friss burgonya

42,70

19,69

23,00

0,00

Növényi zsiradék (3)

—

—

170,00

0,00

---

(1)  Árkülönbség a készletezési díj alapján.

1

(2)  A 0407.0010 svájci vámtarifaszám alá tartozó behozatalra a határon kirótt terhekből levezetett árkülönbség.

2

(3)  Az 1512.1998 svájci vámtarifaszám alá tartozó behozatalra a határon kirótt terhekből levezetett árkülönbség.”

3

---

II. MELLÉKLET

„IV. TÁBLÁZAT

| b) | A mezőgazdasági összetevők kiszámításakor figyelembe vett, mezőgazdasági nyersanyagokra vonatkozó alapösszegek:







  Mezőgazdasági nyersanyag | 3. cikk (2) bekezdés: a svájci oldalon alkalmazott alapösszeg | 4. cikk (2) bekezdés: az EU-oldalon alkalmazott alapösszeg |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF/nettó 100 kg | EUR/nettó 100 kg |
| Közönséges búza | 26,00 | 0,00 |
| Durumbúza | 1,00 | 0,00 |
| Rozs | 25,00 | 0,00 |
| Árpa | — | — |
| Kukorica | — | — |
| Közönséges búzaliszt | 54,00 | 0,00 |
| Teljes tejpor | 234,00 | 0,00 |
| Sovány tejpor | 125,00 | 0,00 |
| Vaj | 536,00 | 0,00 |
| Fehér cukor | — | — |
| Tojás | 32,00 | 0,00 |
| Friss burgonya | 20,00 | 0,00 |
| Növényi zsiradék | 145,00 | 0,00” |

b)

A mezőgazdasági összetevők kiszámításakor figyelembe vett, mezőgazdasági nyersanyagokra vonatkozó alapösszegek:

Mezőgazdasági nyersanyag

3. cikk (2) bekezdés: a svájci oldalon alkalmazott alapösszeg

4. cikk (2) bekezdés: az EU-oldalon alkalmazott alapösszeg

CHF/nettó 100 kg

EUR/nettó 100 kg

Közönséges búza

26,00

0,00

Durumbúza

1,00

0,00

Rozs

25,00

0,00

Árpa

—

—

Kukorica

—

—

Közönséges búzaliszt

54,00

0,00

Teljes tejpor

234,00

0,00

Sovány tejpor

125,00

0,00

Vaj

536,00

0,00

Fehér cukor

—

—

Tojás

32,00

0,00

Friss burgonya

20,00

0,00

Növényi zsiradék

145,00

0,00”

---

Helyesbítések

| 16.2.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 41/75 |
| --- | --- | --- | --- |

16.2.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 41/75

---

Helyesbítés az egyes fogyasztásra kész élelmiszerekben a Listeria monocytogenes előfordulási gyakoriságát vizsgáló, a tagállamokban végrehajtandó összehangolt monitoringprogramhoz nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulásról szóló, 2010. február 5-i 2010/75/EU bizottsági határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 37., 2010. február 10.
  )

A 2010/75/EU határozat közzététele semmisnek tekintendő.

---