# Úřední věstník L 16/2010

| | ISSN 1725-5074
  doi:10.3000/17255074.L_2010.016.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 16 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5321. ledna 2010 |

ISSN 1725-5074

doi:10.3000/17255074.L_2010.016.ces

Úřední věstník

Evropské unie

L 16

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5321. ledna 2010

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 50/2010 ze dne 20. ledna 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 51/2010 ze dne 20. ledna 2010, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný pro žádosti o dovozní licence podané od 8. do 15. ledna 2010 v rámci celní kvóty Společenství otevřené pro kukuřici nařízením (ES) č. 969/2006 | 3 |
| | | Nařízení Komise (EU) č. 52/2010 ze dne 20. ledna 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10 | 4 |
| | | OBECNÉ SMĚRY |
| | | 2010/34/EU |
| | * | Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 4. prosince 2009, kterými se mění obecné zásady ECB/2007/9 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (ECB/2009/23) | 6 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

Nařízení Komise (EU) č. 50/2010 ze dne 20. ledna 2010 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

1

Nařízení Komise (EU) č. 51/2010 ze dne 20. ledna 2010, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný pro žádosti o dovozní licence podané od 8. do 15. ledna 2010 v rámci celní kvóty Společenství otevřené pro kukuřici nařízením (ES) č. 969/2006

3

Nařízení Komise (EU) č. 52/2010 ze dne 20. ledna 2010, kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10

4

OBECNÉ SMĚRY

2010/34/EU

*

Obecné zásady Evropské centrální banky ze dne 4. prosince 2009, kterými se mění obecné zásady ECB/2007/9 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (ECB/2009/23)

(ECB/2009/23)

6

| | | IV   Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/35/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 28. října 2009 o podpoře, kterou Itálie poskytla na restrukturalizaci družstev v odvětví rybolovu a jejich konsorcií (státní podpora C 29/06)
  (oznámeno pod číslem K(2009) 8040)

   (
  1
  ) | 48 |

IV   Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu

2010/35/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 28. října 2009 o podpoře, kterou Itálie poskytla na restrukturalizaci družstev v odvětví rybolovu a jejich konsorcií (státní podpora C 29/06)
  (oznámeno pod číslem K(2009) 8040)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 8040)

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 21.1.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 16/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 50/2010

ze dne 20. ledna 2010

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 21. ledna 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. ledna 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | JO | 64,0 |
| MA | 52,0 |
| TN | 112,1 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 82,0 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 101,4 |
| MA | 78,1 |
| TR | 109,1 |
| ZZ | 115,9 |
| 0709 90 70 | MA | 113,2 |
| TR | 132,4 |
| ZZ | 122,8 |
| 0805 10 20 | EG | 51,5 |
| IL | 58,8 |
| MA | 51,3 |
| TN | 67,4 |
| TR | 54,6 |
| ZZ | 56,7 |
| 0805 20 10 | IL | 166,5 |
| MA | 83,8 |
| ZZ | 125,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 52,8 |
| EG | 77,8 |
| IL | 80,4 |
| JM | 109,6 |
| MA | 93,3 |
| PK | 41,0 |
| TR | 83,1 |
| ZZ | 76,9 |
| 0805 50 10 | EG | 63,3 |
| IL | 67,0 |
| TR | 70,5 |
| ZZ | 66,9 |
| 0808 10 80 | CA | 75,3 |
| CL | 60,1 |
| CN | 67,4 |
| MK | 24,7 |
| US | 133,6 |
| ZZ | 72,2 |
| 0808 20 50 | CN | 61,8 |
| US | 103,1 |
| ZZ | 82,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

JO

64,0

MA

52,0

TN

112,1

TR

100,0

ZZ

82,0

0707 00 05

EG

174,9

JO

101,4

MA

78,1

TR

109,1

ZZ

115,9

0709 90 70

MA

113,2

TR

132,4

ZZ

122,8

0805 10 20

EG

51,5

IL

58,8

MA

51,3

TN

67,4

TR

54,6

ZZ

56,7

0805 20 10

IL

166,5

MA

83,8

ZZ

125,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

52,8

EG

77,8

IL

80,4

JM

109,6

MA

93,3

PK

41,0

TR

83,1

ZZ

76,9

0805 50 10

EG

63,3

IL

67,0

TR

70,5

ZZ

66,9

0808 10 80

CA

75,3

CL

60,1

CN

67,4

MK

24,7

US

133,6

ZZ

72,2

0808 20 50

CN

61,8

US

103,1

ZZ

82,5

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 21.1.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 16/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 16/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 51/2010

ze dne 20. ledna 2010,

kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný pro žádosti o dovozní licence podané od 8. do 15. ledna 2010 v rámci celní kvóty Společenství otevřené pro kukuřici nařízením (ES) č. 969/2006

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením Komise (ES) č. 969/2006 (3) byla otevřena roční celní dovozní kvóta na 242 074 tun kukuřice (pořadové číslo 09.4131). |
| --- | --- |

(1)

Nařízením Komise (ES) č. 969/2006 (3) byla otevřena roční celní dovozní kvóta na 242 074 tun kukuřice (pořadové číslo 09.4131).

| (2) | Podle čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 969/2006 bylo množství tranše č. 1 na období od 1. ledna do 30. června 2010 stanoveno na 121 037 tun. |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 2 odst. 1 nařízení (ES) č. 969/2006 bylo množství tranše č. 1 na období od 1. ledna do 30. června 2010 stanoveno na 121 037 tun.

| (3) | Ze sdělení provedeného v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 969/2006 vyplývá, že se žádosti podané od 8. ledna 2010 od 13:00 hodin do 15. ledna 2010 do 13:00 hodin bruselského času v souladu s čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení týkají množství vyšších než těch, která jsou k dispozici. Je proto třeba určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a to stanovením koeficientu přidělení, který se použije pro požadovaná množství. |
| --- | --- |

(3)

Ze sdělení provedeného v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (ES) č. 969/2006 vyplývá, že se žádosti podané od 8. ledna 2010 od 13:00 hodin do 15. ledna 2010 do 13:00 hodin bruselského času v souladu s čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení týkají množství vyšších než těch, která jsou k dispozici. Je proto třeba určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a to stanovením koeficientu přidělení, který se použije pro požadovaná množství.

| (4) | Je rovněž nutné zastavit vydávání dovozních licencí podle nařízení (ES) č. 969/2006 pro stávající kvótové podobdobí. |
| --- | --- |

(4)

Je rovněž nutné zastavit vydávání dovozních licencí podle nařízení (ES) č. 969/2006 pro stávající kvótové podobdobí.

| (5) | Za účelem zajištění účinné správy postupu vydávání dovozních licencí by toto nařízení mělo vstoupit v platnost okamžitě po vyhlášení, |
| --- | --- |

(5)

Za účelem zajištění účinné správy postupu vydávání dovozních licencí by toto nařízení mělo vstoupit v platnost okamžitě po vyhlášení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Pro každou žádost o dovozní licenci pro kukuřici v rámci kvóty uvedené v nařízení (ES) č. 969/2006, která byla podána od 8. ledna 2010 od 13:00 hodin do 15. ledna 2010 do 13:00 hodin bruselského času, je vydána licence pro požadovaná množství s použitím koeficientu přidělení ve výši 78,205593 %.

2.   Vydávání licencí na množství, o něž bylo požádáno od 13:00 hodin bruselského času dne 15. ledna 2010, se na probíhající kvótové podobdobí pozastavuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. ledna 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  Úř. věst. L 176, 30.6.2006, s. 44.

3

---

| 21.1.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 16/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 16/4

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 52/2010

ze dne 20. ledna 2010,

kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2009/10 byly stanoveny nařízením Komise (ES) č. 877/2009 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 35/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2009/10 byly stanoveny nařízením Komise (ES) č. 877/2009 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné nařízením Komise (EU) č. 35/2010 (4).

| (2) | Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené nařízením (ES) č. 877/2009 na hospodářský rok 2009/10 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 21. ledna 2010.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. ledna 2010.

Za Komisi, jménem předsedy,

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  Úř. věst. L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  Úř. věst. L 10, 15.1.2010, s. 12.

4

---

PŘÍLOHA

Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 21. ledna 2010

| (EUR) |
| --- |
| Kód KN | Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu | Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu |
| 1701 11 10 (1) | 46,85 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,85 | 0,85 |
| 1701 12 10 (1) | 46,85 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,85 | 0,55 |
| 1701 91 00 (2) | 52,07 | 1,85 |
| 1701 99 10 (2) | 52,07 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 52,07 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

Kód KN

Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

1701 11 10 (1)

46,85

0,00

1701 11 90 (1)

46,85

0,85

1701 12 10 (1)

46,85

0,00

1701 12 90 (1)

46,85

0,55

1701 91 00 (2)

52,07

1,85

1701 99 10 (2)

52,07

0,00

1701 99 90 (2)

52,07

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

(2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

(3)  Na 1 % obsahu sacharosy.

---

OBECNÉ SMĚRY

| 21.1.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 16/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 16/6

---

OBECNÉ ZÁSADY EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY

ze dne 4. prosince 2009,

kterými se mění obecné zásady ECB/2007/9 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů

(ECB/2009/23)

(2010/34/EU)

RADA GUVERNÉRŮ EVROPSKÉ CENTRÁLNÍ BANKY,

s ohledem na statut Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky, a zejména na články 5.1, 12.1 a 14.3 tohoto statutu,

s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 63/2002 ze dne 20. prosince 2001 o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (ECB/2001/18) (1),

s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 24/2009 ze dne 19. prosince 2008 o statistice aktiv a pasiv účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí (ECB/2008/30) (2),

s ohledem na nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 25/2009 ze dne 19. prosince 2008 o rozvaze sektoru měnových finančních institucí (ECB/2008/32) (3),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Obecné zásady ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (4) by měly být sladěny s nařízením (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) a nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 290/2009 ze dne 31. března 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (ECB/2009/7) (5). |
| --- | --- |

(1)

Obecné zásady ECB/2007/9 ze dne 1. srpna 2007 o měnové statistice a statistice finančních institucí a trhů (4) by měly být sladěny s nařízením (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) a nařízením Evropské centrální banky (ES) č. 290/2009 ze dne 31. března 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) o statistice úrokových sazeb uplatňovaných měnovými finančními institucemi na vklady a úvěry vůči domácnostem a nefinančním podnikům (ECB/2009/7) (5).

| (2) | Je třeba zavést nové standardy pro přepočet údajů o fondech peněžního trhu na 100 % pokrytí, jakož i pro výběr nejreprezentativnějšího referenčního souboru zpravodajských jednotek. |
| --- | --- |

(2)

Je třeba zavést nové standardy pro přepočet údajů o fondech peněžního trhu na 100 % pokrytí, jakož i pro výběr nejreprezentativnějšího referenčního souboru zpravodajských jednotek.

| (3) | Nová rozvaha fondů peněžního trhu by měla být agregovanou rozvahou, která bude v souladu s rozvahou vyplývající z nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (6). Zátěž výkaznictví může být snížena tím, že se zefektivní sestavování rozvah úvěrových institucí a fondů peněžního trhu, tj. že se rozvaha úvěrových institucí bude sestavovat jako rozdíl údajů ostatních měnových finančních institucí a údajů fondů peněžního trhu. |
| --- | --- |

(3)

Nová rozvaha fondů peněžního trhu by měla být agregovanou rozvahou, která bude v souladu s rozvahou vyplývající z nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 958/2007 ze dne 27. července 2007 o statistice aktiv a pasiv investičních fondů (ECB/2007/8) (6). Zátěž výkaznictví může být snížena tím, že se zefektivní sestavování rozvah úvěrových institucí a fondů peněžního trhu, tj. že se rozvaha úvěrových institucí bude sestavovat jako rozdíl údajů ostatních měnových finančních institucí a údajů fondů peněžního trhu.

| (4) | V důsledku zvýšených požadavků, které zavedlo nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), pokud jde o vykazovaní informací o sekuritizaci a jiných převodech úvěrů poskytnutých měnovými finančními institucemi institucím jiným než měnovým finančním institucím, již není vykazování statistik v těchto oblastech nadále potřebné. |
| --- | --- |

(4)

V důsledku zvýšených požadavků, které zavedlo nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), pokud jde o vykazovaní informací o sekuritizaci a jiných převodech úvěrů poskytnutých měnovými finančními institucemi institucím jiným než měnovým finančním institucím, již není vykazování statistik v těchto oblastech nadále potřebné.

| (5) | Národní centrální banky začaly vykazovat statistiku investičních fondů v kontextu statistiky ostatních finančních zprostředkovatelů podle článku 18 obecných zásad ECB/2007/9, což znamená, že přechodný režim podle čl. 14 odst. 6 již není nadále potřebný. |
| --- | --- |

(5)

Národní centrální banky začaly vykazovat statistiku investičních fondů v kontextu statistiky ostatních finančních zprostředkovatelů podle článku 18 obecných zásad ECB/2007/9, což znamená, že přechodný režim podle čl. 14 odst. 6 již není nadále potřebný.

| (6) | Pro zlepšení ekonomické a měnové analýzy úvěrového vývoje je zapotřebí nových zpravodajských požadavků týkajících se úvěrů poskytnutých měnovými finančními institucemi eurozóny nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti. |
| --- | --- |

(6)

Pro zlepšení ekonomické a měnové analýzy úvěrového vývoje je zapotřebí nových zpravodajských požadavků týkajících se úvěrů poskytnutých měnovými finančními institucemi eurozóny nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti.

| (7) | Názvy platebních systémů se často mění, a proto by měl být jejich seznam v části 13 přílohy III obecných zásad ECB/2007/9 zrušen, |
| --- | --- |

(7)

Názvy platebních systémů se často mění, a proto by měl být jejich seznam v části 13 přílohy III obecných zásad ECB/2007/9 zrušen,

PŘIJALA TYTO OBECNÉ ZÁSADY:

Článek 1

Obecné zásady ECB/2007/9 se mění takto:

| 1) | V článku 1 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
  Požadavky na vykazování zpětných údajů se vztahují jen na vykazování upravená v článcích 3, 6, 7, 10, 11, 14 až 17 a 18a.






  a) | Aniž by bylo dotčeno písmeno b), platí v případech přistoupení k Evropské unii nebo přijetí eura tato pravidla:






  i) | národní centrální banky členských států, které do EU vstoupily v květnu 2004, vykazují ECB zpětné údaje alespoň za období od roku 2004, |
| --- | --- | --- | --- |

1)

V článku 1 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

Požadavky na vykazování zpětných údajů se vztahují jen na vykazování upravená v článcích 3, 6, 7, 10, 11, 14 až 17 a 18a.

a)

Aniž by bylo dotčeno písmeno b), platí v případech přistoupení k Evropské unii nebo přijetí eura tato pravidla:

i)

národní centrální banky členských států, které do EU vstoupily v květnu 2004, vykazují ECB zpětné údaje alespoň za období od roku 2004,

| ii) | národní centrální banky členských států, které do EU vstoupily před květnem 2004, ale které nepřijaly euro ke dni vstupu těchto obecných zásad v platnost, vykazují ECB zpětné údaje alespoň za období od roku 1999 a za období od roku 2003, pokud jde o statistiku úrokových sazeb měnových finančních institucí, |
| --- | --- |

ii)

národní centrální banky členských států, které do EU vstoupily před květnem 2004, ale které nepřijaly euro ke dni vstupu těchto obecných zásad v platnost, vykazují ECB zpětné údaje alespoň za období od roku 1999 a za období od roku 2003, pokud jde o statistiku úrokových sazeb měnových finančních institucí,

| iii) | národní centrální banky členských států, které do EU vstoupily po květnu 2004, vykazují ECB zpětné údaje alespoň za období předchozích tří let, |
| --- | --- |

iii)

národní centrální banky členských států, které do EU vstoupily po květnu 2004, vykazují ECB zpětné údaje alespoň za období předchozích tří let,

| iv) | pokud jde o pozice vůči členským státům, které přijmou euro po vstupu těchto obecných zásad v platnost, vykazují národní centrální banky zúčastněných členských států ECB zpětné údaje alespoň za období: 1) od roku 1999, pokud členský stát vstoupil do EU před květnem 2004; nebo 2) od roku 2004, pokud členský stát vstoupil do EU v květnu 2004; nebo 3) předchozích tří let, pokud členský stát vstoupil do EU po květnu 2004. Tato zásada platí pouze pro statistiky, pro které se shromažďují též údaje členěné podle země protistrany. |
| --- | --- |

iv)

pokud jde o pozice vůči členským státům, které přijmou euro po vstupu těchto obecných zásad v platnost, vykazují národní centrální banky zúčastněných členských států ECB zpětné údaje alespoň za období: 1) od roku 1999, pokud členský stát vstoupil do EU před květnem 2004; nebo 2) od roku 2004, pokud členský stát vstoupil do EU v květnu 2004; nebo 3) předchozích tří let, pokud členský stát vstoupil do EU po květnu 2004. Tato zásada platí pouze pro statistiky, pro které se shromažďují též údaje členěné podle země protistrany.

| b) | Uplatňují se tato pravidla:






  i) | v případě fondů peněžního trhu se předávání zpětných údajů ECB řídí postupy vykazování, které národní centrální banky používaly podle těchto obecných zásad do konce roku 2008. Aniž by byl dotčen článek 10, mohou národní centrální banky, které vykazovaly rozvahy úvěrových institucí, předávat rozvahové údaje fondů peněžního trhu za referenční období před koncem prosince 2008 na dobrovolném základě; národní centrální banky, které vykazovaly čtvrtletní rozvahové údaje fondů peněžního trhu v souladu se sníženou zpravodajskou povinností nebo které nevykazovaly ani rozvahové údaje úvěrových institucí, ani rozvahové údaje fondů peněžního trhu, předávají historické údaje o fondech peněžního trhu počínaje alespoň od okamžiku vstupu do eurozóny, avšak ne dřívější než za referenční období ke konci září 1997, jsou-li tyto údaje k dispozici, |
| --- | --- | --- |

b)

Uplatňují se tato pravidla:

i)

v případě fondů peněžního trhu se předávání zpětných údajů ECB řídí postupy vykazování, které národní centrální banky používaly podle těchto obecných zásad do konce roku 2008. Aniž by byl dotčen článek 10, mohou národní centrální banky, které vykazovaly rozvahy úvěrových institucí, předávat rozvahové údaje fondů peněžního trhu za referenční období před koncem prosince 2008 na dobrovolném základě; národní centrální banky, které vykazovaly čtvrtletní rozvahové údaje fondů peněžního trhu v souladu se sníženou zpravodajskou povinností nebo které nevykazovaly ani rozvahové údaje úvěrových institucí, ani rozvahové údaje fondů peněžního trhu, předávají historické údaje o fondech peněžního trhu počínaje alespoň od okamžiku vstupu do eurozóny, avšak ne dřívější než za referenční období ke konci září 1997, jsou-li tyto údaje k dispozici,

| ii) | v případě úvěrů nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti v souladu se statistickou klasifikací ekonomických činností v Evropském společenství – NACE Rev. 2 se zpětné údaje, jsou-li dostupné, předávají ECB takto: a) národní centrální banky předávají zpětné údaje za období od března 2003; b) v případě členských států, které vstoupily do eurozóny po tomto datu, předávají národní centrální banky zpětné údaje alespoň za období dvou let před vstupem do eurozóny, |
| --- | --- |

ii)

v případě úvěrů nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti v souladu se statistickou klasifikací ekonomických činností v Evropském společenství – NACE Rev. 2 se zpětné údaje, jsou-li dostupné, předávají ECB takto: a) národní centrální banky předávají zpětné údaje za období od března 2003; b) v případě členských států, které vstoupily do eurozóny po tomto datu, předávají národní centrální banky zpětné údaje alespoň za období dvou let před vstupem do eurozóny,

| iii) | v případě ostatních finančních zprostředkovatelů se ECB předávají zpětné čtvrtletní údaje počínaje údaji za první dostupné referenční období, nejméně však počínaje údaji za referenční období čtvrtého čtvrtletí 1998, |
| --- | --- |

iii)

v případě ostatních finančních zprostředkovatelů se ECB předávají zpětné čtvrtletní údaje počínaje údaji za první dostupné referenční období, nejméně však počínaje údaji za referenční období čtvrtého čtvrtletí 1998,

| iv) | v případě cenných papírů začínají časové řady předávané ECB v prosinci 1989, pokud jde o zůstatky emisí, a v lednu 1990, pokud jde o toky, |
| --- | --- |

iv)

v případě cenných papírů začínají časové řady předávané ECB v prosinci 1989, pokud jde o zůstatky emisí, a v lednu 1990, pokud jde o toky,

| v) | v případě statistiky platebního styku se při vynaložení nejvyššího úsilí vykazují údaje za období pěti let, včetně posledního referenčního roku.“ |
| --- | --- |

v)

v případě statistiky platebního styku se při vynaložení nejvyššího úsilí vykazují údaje za období pěti let, včetně posledního referenčního roku.“

| 2) | V článku 3 odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:
  Národní centrální banky sestavují a vykazují dvě samostatné agregované rozvahy (obě v hrubých částkách) v souladu s nařízením (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32): agregovanou rozvahu týkající se subsektoru měnových finančních institucí „centrální banka“ a agregovanou rozvahu týkající se subsektoru „ostatní měnové finanční instituce“.
  Národní centrální banky odvozují požadované statistické informace týkající se jejich vlastní rozvahy centrální banky ze svého účetního systému pomocí srovnávacích tabulek uvedených v příloze I. Pro účely statistického výkaznictví odvozuje ECB ze své vlastní rozvahy údaje odpovídající údajům, které národní centrální banky odvozují ze svých vlastních rozvah.
  Národní centrální banky odvozují požadované statistické informace týkající se rozvahy bank v rámci ostatních měnových finančních institucí agregací údajů o rozvahových položkách shromážděných od jednotlivých rezidentských měnových finančních institucí kromě rezidentské národní centrální banky.
  Tyto požadavky zahrnují zůstatky ke konci měsíce a čtvrtletí (7) (stavy), měsíční a čtvrtletní údaje o úpravách toků a údaje o sekuritizaci úvěrů a jiných převodech úvěrů.
  Národní centrální banky vykazují statistické informace o rozvahových položkách v souladu s částí 1 přílohy III. |
| --- | --- |

2)

V článku 3 odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:

Národní centrální banky sestavují a vykazují dvě samostatné agregované rozvahy (obě v hrubých částkách) v souladu s nařízením (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32): agregovanou rozvahu týkající se subsektoru měnových finančních institucí „centrální banka“ a agregovanou rozvahu týkající se subsektoru „ostatní měnové finanční instituce“.

Národní centrální banky odvozují požadované statistické informace týkající se jejich vlastní rozvahy centrální banky ze svého účetního systému pomocí srovnávacích tabulek uvedených v příloze I. Pro účely statistického výkaznictví odvozuje ECB ze své vlastní rozvahy údaje odpovídající údajům, které národní centrální banky odvozují ze svých vlastních rozvah.

Národní centrální banky odvozují požadované statistické informace týkající se rozvahy bank v rámci ostatních měnových finančních institucí agregací údajů o rozvahových položkách shromážděných od jednotlivých rezidentských měnových finančních institucí kromě rezidentské národní centrální banky.

Tyto požadavky zahrnují zůstatky ke konci měsíce a čtvrtletí (7) (stavy), měsíční a čtvrtletní údaje o úpravách toků a údaje o sekuritizaci úvěrů a jiných převodech úvěrů.

Národní centrální banky vykazují statistické informace o rozvahových položkách v souladu s částí 1 přílohy III.

| 3) | V článku 3 se odstavec 4 nahrazuje tímto:
  V případě, že národní centrální banky udělí fondům peněžního trhu výjimky podle čl. 8 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), zajistí, aby spojený příspěvek těchto fondů peněžního trhu do celkové národní rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny nepřesáhl:






  i) | 10 % v každém zúčastněném členském státě, kde národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje více než 15 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny, |
| --- | --- | --- |

3)

V článku 3 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

V případě, že národní centrální banky udělí fondům peněžního trhu výjimky podle čl. 8 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), zajistí, aby spojený příspěvek těchto fondů peněžního trhu do celkové národní rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny nepřesáhl:

i)

10 % v každém zúčastněném členském státě, kde národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje více než 15 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny,

| ii) | 30 % ve všech ostatních zúčastněných členských státech s výjimkou těch, kde národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje méně než 1 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny; v takovém případě se neuplatňuje žádné zvláštní omezení, pokud jde o zařazení fondů peněžního trhu do zbytkové části. |
| --- | --- |

ii)

30 % ve všech ostatních zúčastněných členských státech s výjimkou těch, kde národní rozvaha fondů peněžního trhu představuje méně než 1 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu eurozóny; v takovém případě se neuplatňuje žádné zvláštní omezení, pokud jde o zařazení fondů peněžního trhu do zbytkové části.

V případě, že národní centrální banky udělí měnovým finančním institucím výjimky podle čl. 8 odst. 1 písm. a) nebo d) nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), navýší při sestavování měsíčních a čtvrtletních rozvahových údajů měnových finančních institucí, které vykazují ECB, skutečné pokrytí na pokrytí ve výši 100 % pro tyto měnové finanční instituce. Národní centrální banky mohou postup pro přepočet na 100 % pokrytí zvolit za předpokladu, že splňuje tyto minimální standardy:

| i) | v případě chybějících údajů členění se odhady odvozují pomocí poměrů založených na dílčím skutečném souboru zpravodajských jednotek, jenž se považuje za reprezentativnější ve vztahu ke „zbytkové části“ takto:






  — | národní centrální banky členských států, jejichž příspěvek do agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny přesahuje 2 %, určí dílčí soubor tak, aby celková rozvaha subjektů v dílčím souboru nepřesáhla 35 % národní agregované rozvahy měnových finančních institucí. Tento požadavek neplatí, pokud rozvahy institucí, jimž jsou uděleny výjimky, představují méně než 1 % národní rozvahy měnových finančních institucí, |
| --- | --- | --- |

i)

v případě chybějících údajů členění se odhady odvozují pomocí poměrů založených na dílčím skutečném souboru zpravodajských jednotek, jenž se považuje za reprezentativnější ve vztahu ke „zbytkové části“ takto:

—

národní centrální banky členských států, jejichž příspěvek do agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny přesahuje 2 %, určí dílčí soubor tak, aby celková rozvaha subjektů v dílčím souboru nepřesáhla 35 % národní agregované rozvahy měnových finančních institucí. Tento požadavek neplatí, pokud rozvahy institucí, jimž jsou uděleny výjimky, představují méně než 1 % národní rozvahy měnových finančních institucí,

| — | národní centrální banky členských států, jejichž příspěvek do celkové agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny je nižší než 2 %, by měly uplatňovat stejný postup. Pokud by s tím však byly spojeny významné náklady, mohou národní centrální banky v těchto členských státech namísto toho uplatňovat poměry vztahující se k souboru zpravodajských jednotek, |
| --- | --- |

—

národní centrální banky členských států, jejichž příspěvek do celkové agregované rozvahy měnových finančních institucí eurozóny je nižší než 2 %, by měly uplatňovat stejný postup. Pokud by s tím však byly spojeny významné náklady, mohou národní centrální banky v těchto členských státech namísto toho uplatňovat poměry vztahující se k souboru zpravodajských jednotek,

| ii) | při postupu dle písm. i) lze „zbytkovou část“ a dílčí skutečný soubor zpravodajských jednotek rozdělit do různých skupin podle druhu instituce (např. fondy peněžního trhu nebo úvěrové instituce), |
| --- | --- |

ii)

při postupu dle písm. i) lze „zbytkovou část“ a dílčí skutečný soubor zpravodajských jednotek rozdělit do různých skupin podle druhu instituce (např. fondy peněžního trhu nebo úvěrové instituce),

| iii) | přesáhne-li příspěvek fondů peněžního trhu, které svá celková aktiva vykazují jen jednou ročně, 30 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu v určitém členském státě, navýší národní centrální banky údaje vykázané fondy peněžního trhu na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí odděleně od úvěrových institucí tímto způsobem:






  — | je-li dáno dostatečné pokrytí od fondů peněžního trhu, které mají úplnou zpravodajskou povinnost, použije se jako základ pro přepočet na 100 % pokrytí agregovaná rozvaha těchto fondů, |
| --- | --- | --- |

iii)

přesáhne-li příspěvek fondů peněžního trhu, které svá celková aktiva vykazují jen jednou ročně, 30 % celkové rozvahy fondů peněžního trhu v určitém členském státě, navýší národní centrální banky údaje vykázané fondy peněžního trhu na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí odděleně od úvěrových institucí tímto způsobem:

—

je-li dáno dostatečné pokrytí od fondů peněžního trhu, které mají úplnou zpravodajskou povinnost, použije se jako základ pro přepočet na 100 % pokrytí agregovaná rozvaha těchto fondů,

| — | není-li pokrytí od fondů peněžního trhu, které mají úplnou zpravodajskou povinnost, dostatečné nebo pokud fondy peněžního trhu s úplnou zpravodajskou povinností neexistují, národní centrální banky alespoň jednou ročně odhadnou rozvahu sektoru fondů peněžního trhu z alternativních zdrojů údajů a použijí ji jako základ pro přepočet na 100 % pokrytí, |
| --- | --- |

—

není-li pokrytí od fondů peněžního trhu, které mají úplnou zpravodajskou povinnost, dostatečné nebo pokud fondy peněžního trhu s úplnou zpravodajskou povinností neexistují, národní centrální banky alespoň jednou ročně odhadnou rozvahu sektoru fondů peněžního trhu z alternativních zdrojů údajů a použijí ji jako základ pro přepočet na 100 % pokrytí,

| iv) | v případě, že jsou údaje členění k dispozici, ale s větším zpožděním nebo s nižší periodicitou, přenášejí se vykazované údaje do chybějících období:






  — | opakováním údajů, pokud se výsledky ukázaly být přiměřené, nebo |
| --- | --- | --- |

iv)

v případě, že jsou údaje členění k dispozici, ale s větším zpožděním nebo s nižší periodicitou, přenášejí se vykazované údaje do chybějících období:

—

opakováním údajů, pokud se výsledky ukázaly být přiměřené, nebo

| — | uplatněním vhodných technik statistického odhadování s cílem zohlednit tendence vývoje údajů nebo sezónní vlivy, |
| --- | --- |

—

uplatněním vhodných technik statistického odhadování s cílem zohlednit tendence vývoje údajů nebo sezónní vlivy,

| v) | poměry nebo jiné pomocné výpočty, jež jsou třeba k provedení minimálních standardů pro přepočet údajů na 100 % pokrytí, lze odvodit z údajů získaných od orgánů dohledu, pokud lze zjistit věrohodný vztah mezi statistickým členěním, které má být přepočteno na 100 % pokrytí, a těmito údaji. |
| --- | --- |

v)

poměry nebo jiné pomocné výpočty, jež jsou třeba k provedení minimálních standardů pro přepočet údajů na 100 % pokrytí, lze odvodit z údajů získaných od orgánů dohledu, pokud lze zjistit věrohodný vztah mezi statistickým členěním, které má být přepočteno na 100 % pokrytí, a těmito údaji.

Národní centrální banky ECB informují o všech podstatných změnách svých postupů používaných pro přepočet na 100 % pokrytí.“

| 4) | Článek 10 se nahrazuje tímto:
  „Článek 10
  Rozvahová statistika fondů peněžního trhu
  Národní centrální banky vykazují ECB samostatné údaje o rozvahových položkách za sektor fondů peněžního trhu v souladu s tabulkami 1 a 2 části 7 přílohy III. ECB používá tyto údaje k sestavování rozvahové statistiky fondů peněžního trhu i úvěrových institucí. Jelikož údaje o celém sektoru měnových finančních institucí jsou již vykazovány podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), vztahují se požadavky stanovené v tomto článku jen na fondy peněžního trhu. I když se v některých členských státech vyskytuje menší počet jiných institucí, které jsou klasifikovány jako měnové finanční instituce, z kvantitativního hlediska se považují za bezvýznamné.
  Údaje o úpravách z reklasifikace a přecenění, jak jsou uvedeny v tabulce 1 části 7 přílohy III, se vykazují v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b), přičemž se bere v úvahu jakákoliv výjimka udělená podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Jestliže se na vykazování úprav z přecenění vztahuje výjimka udělená národními centrálními bankami fondům peněžního trhu podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), vykazují národní centrální banky v případě položek, u kterých mohou být úpravy z přecenění významné, údaje při vynaložení nejvyššího úsilí.
  Údaje se vykazují čtvrtletně ve lhůtě 28 pracovních dnů po skončení referenčního období.
  Údaje vykazované ohledně rozvah fondů peněžního trhu zahrnují 100 % institucí, které jsou do tohoto sektoru zařazeny. V případech, kdy je z důvodu užití „úlevy z vykazování udělené malým institucím – cutting-off-the-tail“ skutečné zpravodajské pokrytí nižší než 100 %, národní centrální banky navýší vykazované údaje na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí v souladu s čl. 3 odst. 4 písm. b).
  Národní centrální banky, které vykazovaly rozvahy úvěrových institucí za období před koncem prosince 2008, předávají revize údajů o fondech peněžního trhu v souladu s tabulkami 1 a 2 části 7 přílohy III. Jakékoli revize údajů o fondech peněžního trhu musí být v souladu s odpovídajícími údaji o ostatních měnových finančních institucích ke konci čtvrtletí.
  V případě, že předání nových nebo revidovaných údajů o fondech peněžního trhu má dopad na údaje ostatních měnových finančních institucí za odpovídající referenční období, předávají se také potřebné revize údajů o ostatních měnových finančních institucích.“ |
| --- | --- |

4)

Článek 10 se nahrazuje tímto:

„Článek 10

Rozvahová statistika fondů peněžního trhu

Národní centrální banky vykazují ECB samostatné údaje o rozvahových položkách za sektor fondů peněžního trhu v souladu s tabulkami 1 a 2 části 7 přílohy III. ECB používá tyto údaje k sestavování rozvahové statistiky fondů peněžního trhu i úvěrových institucí. Jelikož údaje o celém sektoru měnových finančních institucí jsou již vykazovány podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), vztahují se požadavky stanovené v tomto článku jen na fondy peněžního trhu. I když se v některých členských státech vyskytuje menší počet jiných institucí, které jsou klasifikovány jako měnové finanční instituce, z kvantitativního hlediska se považují za bezvýznamné.

Údaje o úpravách z reklasifikace a přecenění, jak jsou uvedeny v tabulce 1 části 7 přílohy III, se vykazují v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b), přičemž se bere v úvahu jakákoliv výjimka udělená podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Jestliže se na vykazování úprav z přecenění vztahuje výjimka udělená národními centrálními bankami fondům peněžního trhu podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), vykazují národní centrální banky v případě položek, u kterých mohou být úpravy z přecenění významné, údaje při vynaložení nejvyššího úsilí.

Údaje se vykazují čtvrtletně ve lhůtě 28 pracovních dnů po skončení referenčního období.

Údaje vykazované ohledně rozvah fondů peněžního trhu zahrnují 100 % institucí, které jsou do tohoto sektoru zařazeny. V případech, kdy je z důvodu užití „úlevy z vykazování udělené malým institucím – cutting-off-the-tail“ skutečné zpravodajské pokrytí nižší než 100 %, národní centrální banky navýší vykazované údaje na ekvivalent ve výši 100 % pokrytí v souladu s čl. 3 odst. 4 písm. b).

Národní centrální banky, které vykazovaly rozvahy úvěrových institucí za období před koncem prosince 2008, předávají revize údajů o fondech peněžního trhu v souladu s tabulkami 1 a 2 části 7 přílohy III. Jakékoli revize údajů o fondech peněžního trhu musí být v souladu s odpovídajícími údaji o ostatních měnových finančních institucích ke konci čtvrtletí.

V případě, že předání nových nebo revidovaných údajů o fondech peněžního trhu má dopad na údaje ostatních měnových finančních institucí za odpovídající referenční období, předávají se také potřebné revize údajů o ostatních měnových finančních institucích.“

| 5) | Článek 13 se zrušuje. |
| --- | --- |

5)

Článek 13 se zrušuje.

| 6) | Název článku 14 se nahrazuje tímto:
  „Statistika ostatních finančních zprostředkovatelů (kromě investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci)“. |
| --- | --- |

6)

Název článku 14 se nahrazuje tímto:

„Statistika ostatních finančních zprostředkovatelů (kromě investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci)“.

| 7) | V článku 14 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  Národní centrální banky vykazují statistické informace o ostatních finančních zprostředkovatelích (kromě investičních fondů a účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí) v souladu s částí 11 přílohy III. Údaje se předávají zvlášť za tyto dílčí kategorie ostatních finančních zprostředkovatelů: i) obchodníci s cennými papíry a deriváty; ii) finanční podniky poskytující úvěry a iii) jiní ostatní finanční zprostředkovatelé.
  Údaje o ostatních finančních zprostředkovatelích se předávají na základě údajů, které jsou na národní úrovni aktuálně dostupné. Pokud skutečné údaje nejsou k dispozici nebo nemohou být zpracovány, poskytují se národní odhady. V případě, že základní ekonomický jev existuje, ale není statisticky sledován, a nelze proto poskytnout národní odhady, mohou národní centrální banky rozhodnout, že časovou řadu buď nebudou vykazovat, nebo ji budou vykazovat jako chybějící. Časové řady, které nejsou vykázány, se proto považují za „údaje, které existují, ale nejsou shromažďovány“ a ECB může pro účely sestavení agregátů eurozóny činit předpoklady a provádět odhady. Referenční soubor zpravodajských jednotek zahrnuje všechny druhy ostatních finančních zprostředkovatelů, jež jsou rezidenty v zúčastněných členských státech: instituce, které se nacházejí na území, včetně dceřiných společností mateřských společností, které se nacházejí mimo toto území, a pobočky institucí s ústředím mimo toto území, které jsou rezidenty.
  Poskytují se tyto klíčové ukazatele a doplňující údaje:






  — | klíčové ukazatele, které se mají předávat pro sestavení agregátů eurozóny: všechny zúčastněné členské státy předávají tyto podrobné údaje, jakmile jsou k dispozici skutečné údaje. Nejsou-li k dispozici skutečné údaje pro požadovaná členění nebo v dohodnuté periodicitě, lhůtách nebo časovém rozsahu, poskytují se pokud možno odhady, |
| --- | --- | --- |

7)

V článku 14 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

Národní centrální banky vykazují statistické informace o ostatních finančních zprostředkovatelích (kromě investičních fondů a účelových finančních společností zapojených do sekuritizačních transakcí) v souladu s částí 11 přílohy III. Údaje se předávají zvlášť za tyto dílčí kategorie ostatních finančních zprostředkovatelů: i) obchodníci s cennými papíry a deriváty; ii) finanční podniky poskytující úvěry a iii) jiní ostatní finanční zprostředkovatelé.

Údaje o ostatních finančních zprostředkovatelích se předávají na základě údajů, které jsou na národní úrovni aktuálně dostupné. Pokud skutečné údaje nejsou k dispozici nebo nemohou být zpracovány, poskytují se národní odhady. V případě, že základní ekonomický jev existuje, ale není statisticky sledován, a nelze proto poskytnout národní odhady, mohou národní centrální banky rozhodnout, že časovou řadu buď nebudou vykazovat, nebo ji budou vykazovat jako chybějící. Časové řady, které nejsou vykázány, se proto považují za „údaje, které existují, ale nejsou shromažďovány“ a ECB může pro účely sestavení agregátů eurozóny činit předpoklady a provádět odhady. Referenční soubor zpravodajských jednotek zahrnuje všechny druhy ostatních finančních zprostředkovatelů, jež jsou rezidenty v zúčastněných členských státech: instituce, které se nacházejí na území, včetně dceřiných společností mateřských společností, které se nacházejí mimo toto území, a pobočky institucí s ústředím mimo toto území, které jsou rezidenty.

Poskytují se tyto klíčové ukazatele a doplňující údaje:

—

klíčové ukazatele, které se mají předávat pro sestavení agregátů eurozóny: všechny zúčastněné členské státy předávají tyto podrobné údaje, jakmile jsou k dispozici skutečné údaje. Nejsou-li k dispozici skutečné údaje pro požadovaná členění nebo v dohodnuté periodicitě, lhůtách nebo časovém rozsahu, poskytují se pokud možno odhady,

| — | doplňující informace, které se mají předávat jako „doplňkové (memo) položky“: tyto údaje předávají země, pro které jsou tyto informace aktuálně k dispozici. |
| --- | --- |

—

doplňující informace, které se mají předávat jako „doplňkové (memo) položky“: tyto údaje předávají země, pro které jsou tyto informace aktuálně k dispozici.

Údaje o úpravách toků mohou být vykazovány v případě významného přerušení stavů nebo dojde-li k reklasifikacím a jiným úpravám. Údaje o úpravách toků mohou být zejména poskytovány z důvodu reklasifikací v souvislosti s prováděním rámce ESA 95.

Úpravy z reklasifikace se vykazují v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. b).“

| 8) | V článku 14 se zrušuje odstavec 6. |
| --- | --- |

8)

V článku 14 se zrušuje odstavec 6.

| 9) | V článku 16 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  Pro účely statistiky úrokových sazeb měnových finančních institucí vykazují národní centrální banky agregované národní měsíční statistické údaje týkající se stavů obchodů a nových obchodů tak, jak je stanoveno v dodatcích 1 a 2 přílohy II nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18). Národní centrální banky navíc vykazují agregované národní měsíční statistické informace týkající se nových obchodů tak, jak je stanoveno v části 12a přílohy III.
  Je-li udělena výjimka podle odstavce 61 přílohy II nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) ve spojení s přílohou IV nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18), poskytují národní centrální banky položky, na které se vztahuje výjimka, bez hodnot, čímž naznačují, že údaje nebyly shromážděny.“ |
| --- | --- |

9)

V článku 16 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

Pro účely statistiky úrokových sazeb měnových finančních institucí vykazují národní centrální banky agregované národní měsíční statistické údaje týkající se stavů obchodů a nových obchodů tak, jak je stanoveno v dodatcích 1 a 2 přílohy II nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18). Národní centrální banky navíc vykazují agregované národní měsíční statistické informace týkající se nových obchodů tak, jak je stanoveno v části 12a přílohy III.

Je-li udělena výjimka podle odstavce 61 přílohy II nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) ve spojení s přílohou IV nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18), poskytují národní centrální banky položky, na které se vztahuje výjimka, bez hodnot, čímž naznačují, že údaje nebyly shromážděny.“

| 10) | V článku 17 se odstavce 2, 3 a 4 nahrazují tímto:
  Řady se ECB vykazují ročně bez ohledu na periodicitu údajů. Údaje pro všechny položky v tabulkách 4 až 9 se vykazují s roční periodicitou. Informace o rozvaze měnových finančních institucí v tabulce 1 jsou měsíční. Informace o rozvahách úvěrových institucí obsažené v tabulkách 2 a 3 jsou čtvrtletní s výjimkou položek, které se týkají pozic vůči národní centrální bance, a položek, které se týkají institucí elektronických peněz, jež se vykazují s roční periodicitou. Informace o struktuře úvěrových institucí obsažené v tabulce 3 jsou roční. Je-li v případě tabulek 1 až 3 dostupnost údajů značně omezena, mohou národní centrální banky předložit minimální soubor údajů s cílem zajistit včasné a platné zveřejnění.
  Minimální soubor údajů zahrnuje:






  — | měsíční řady: jeden údaj týkající se pozic ke konci prosince, |
| --- | --- | --- |

10)

V článku 17 se odstavce 2, 3 a 4 nahrazují tímto:

Řady se ECB vykazují ročně bez ohledu na periodicitu údajů. Údaje pro všechny položky v tabulkách 4 až 9 se vykazují s roční periodicitou. Informace o rozvaze měnových finančních institucí v tabulce 1 jsou měsíční. Informace o rozvahách úvěrových institucí obsažené v tabulkách 2 a 3 jsou čtvrtletní s výjimkou položek, které se týkají pozic vůči národní centrální bance, a položek, které se týkají institucí elektronických peněz, jež se vykazují s roční periodicitou. Informace o struktuře úvěrových institucí obsažené v tabulce 3 jsou roční. Je-li v případě tabulek 1 až 3 dostupnost údajů značně omezena, mohou národní centrální banky předložit minimální soubor údajů s cílem zajistit včasné a platné zveřejnění.

Minimální soubor údajů zahrnuje:

—

měsíční řady: jeden údaj týkající se pozic ke konci prosince,

| — | čtvrtletní řady: jeden údaj týkající se čtvrtého čtvrtletí roku, |
| --- | --- |

—

čtvrtletní řady: jeden údaj týkající se čtvrtého čtvrtletí roku,

| — | roční řady: jeden údaj týkající se pozic ke konci prosince. |
| --- | --- |

—

roční řady: jeden údaj týkající se pozic ke konci prosince.

ECB oznámí národním centrálním bankám pro každý rok přesné termíny pro předkládání údajů během období sestavení statistických výstupů. Národní centrální banky mohou aktuální údaje předávat buď před daným obdobím sestavení statistických výstupů za podmínky, že ECB potvrdí svoji připravenost údaje přijmout, nebo v kterémkoliv jiném termínu během období sestavení statistických výstupů.

Nejsou-li aktuální údaje k dispozici, použijí národní centrální banky tam, kde je to možné, odhady nebo předběžné údaje.

Poskytovatelé údajů nebo národní centrální banky mohou provádět revize na základě nových výpočtů nebo na základě odhadů. Národní centrální banky předávají ECB revize v rámci období sestavení statistických výstupů.

Před začátkem období sestavení statistických výstupů zašle ECB národní centrálním bankám vysvětlivky za předchozí rok ve formátu Word a národní centrální banky tyto vysvětlivky doplní nebo opraví a zašlou je zpět ECB. Národní centrální banky v těchto vysvětlivkách podrobně vysvětlí odchylky od požadavků, pokud možno včetně dopadu na údaje.“

| 11) | V článku 18 se odstavec 10 nahrazuje tímto:
  Národní centrální banky poskytují ECB každoročně buď: i) ukazatele, které hodnotí pokrytí a kvalitu příslušného souboru cenných papírů v centralizované databázi cenných papírů v souladu s metodikou, která se národním centrálním bankám oznamuje zvlášť, nebo ii) relevantní informace potřebné k odvození ukazatelů pokrytí a kvality.
  Národní centrální banky, které se spoléhají na vnitrostátní databáze cenných papírů, poskytují ECB jednou ročně agregované výsledky, jež pokrývají jedno čtvrtletí a alespoň dva statisticky významné dílčí sektory investičních fondů. Tyto agregované výsledky se nesmějí od výsledků, kterých by se dosáhlo při použití centralizované databáze cenných papírů, lišit o více než 5 %. Toto ustanovení platí pro informace, které nebyly investičními fondy vykázány.
  Výše uvedené informace se ECB předávají do konce února každého roku, přičemž referenčními údaji jsou údaje ke konci prosince předchozího roku.“ |
| --- | --- |

11)

V článku 18 se odstavec 10 nahrazuje tímto:

Národní centrální banky poskytují ECB každoročně buď: i) ukazatele, které hodnotí pokrytí a kvalitu příslušného souboru cenných papírů v centralizované databázi cenných papírů v souladu s metodikou, která se národním centrálním bankám oznamuje zvlášť, nebo ii) relevantní informace potřebné k odvození ukazatelů pokrytí a kvality.

Národní centrální banky, které se spoléhají na vnitrostátní databáze cenných papírů, poskytují ECB jednou ročně agregované výsledky, jež pokrývají jedno čtvrtletí a alespoň dva statisticky významné dílčí sektory investičních fondů. Tyto agregované výsledky se nesmějí od výsledků, kterých by se dosáhlo při použití centralizované databáze cenných papírů, lišit o více než 5 %. Toto ustanovení platí pro informace, které nebyly investičními fondy vykázány.

Výše uvedené informace se ECB předávají do konce února každého roku, přičemž referenčními údaji jsou údaje ke konci prosince předchozího roku.“

| 12) | Vkládá se nový článek 18b, který zní:
  „Článek 18b
  Statistika úvěrů poskytnutých měnovými finančními institucemi nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti
  Jsou-li dostupné, vykazují národní centrální banky ECB údaje o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi tuzemským nefinančním podnikům a o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi nefinančním podnikům z jiných zúčastněných členských států v členění podle odvětví činnosti podle statistického třídění ekonomických činností v Evropském společenství – NACE Rev. 2, v souladu s částí 16 přílohy III.
  Národní centrální banky ECB vykazují údaje dvakrát ročně, a to ke konci března a ke konci září s odkazem na dvě předcházející čtvrtletí.
  Národní centrální banky vykazují revize podle těchto zásad:






  a) | kromě pravidelného přenosu údajů se zasílají revize týkající se předchozích referenčních období, jsou-li vyžadovány, a |
| --- | --- | --- |

12)

Vkládá se nový článek 18b, který zní:

„Článek 18b

Statistika úvěrů poskytnutých měnovými finančními institucemi nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti

Jsou-li dostupné, vykazují národní centrální banky ECB údaje o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi tuzemským nefinančním podnikům a o úvěrech poskytnutých měnovými finančními institucemi nefinančním podnikům z jiných zúčastněných členských států v členění podle odvětví činnosti podle statistického třídění ekonomických činností v Evropském společenství – NACE Rev. 2, v souladu s částí 16 přílohy III.

Národní centrální banky ECB vykazují údaje dvakrát ročně, a to ke konci března a ke konci září s odkazem na dvě předcházející čtvrtletí.

Národní centrální banky vykazují revize podle těchto zásad:

a)

kromě pravidelného přenosu údajů se zasílají revize týkající se předchozích referenčních období, jsou-li vyžadovány, a

| b) | výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány, jakmile jsou k dispozici. |
| --- | --- |

b)

výjimečné revize, které významně zlepšují kvalitu údajů, mohou být zasílány, jakmile jsou k dispozici.

Národní centrální banky vykazují ECB všechny významné změny používaných národních definic a klasifikací, a je-li to relevantní, předkládají vysvětlivky uvádějící důvody významných revizí. Národní centrální banky kromě toho poskytují informace o významných reklasifikacích v sektoru měnových finančních institucí, a jsou-li k dispozici, významné reklasifikace nefinančních podniků v předaných členěních podle NACE Rev. 2.“

| 13) | V článku 19 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  Proměnné, které se shromažďují za účelem vytvoření a vedení seznamu měnových finančních institucí pro statistické účely uvedeného v článku 3 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), jsou stanoveny v části 1 přílohy VI.
  Národní centrální banky vykazují aktualizace proměnných stanovených v části 1 přílohy VI, dojde-li ke změnám v sektoru měnových finančních institucí nebo ke změnám v atributech existujících měnových finančních institucí. Ke změnám v sektoru měnových finančních institucí dochází, pokud instituce do tohoto sektoru vstoupí (např. v případě vzniku měnové finanční instituce v důsledku fúze, vzniku nových právních subjektů v důsledku rozdělení existující měnové finanční instituce, vzniku nové měnové finanční instituce nebo v případě změny statutu instituce, která byla dříve institucí jinou než měnovou finanční institucí, tak, že se nyní stává měnovou finanční institucí) nebo z tohoto sektoru vystoupí (např. v případě účasti měnové finanční instituce na fúzi, koupě měnové finanční instituce jinou institucí, rozdělení měnové finanční instituce na samostatné právní subjekty, změny statutu měnové finanční instituce tak, že se stane institucí jinou než měnovou finanční institucí, nebo v případě likvidace měnové finanční instituce).
  Při vykazování nové instituce nebo instituce, u které se má provést změna, vyplňují národní centrální banky všechny povinné proměnné. Při vykazování instituce, která vystupuje ze sektoru měnových finančních institucí a která není účastníkem fúze, vykazují národní centrální banky alespoň tyto údaje: druh žádosti, tj. zrušení, a identifikační kód měnové finanční instituce, tj. proměnná „mfi_id“.
  Národní centrální banky nepřiřadí identifikační kódy zrušených měnových institucí novým měnovým finančním institucím. Je-li takový postup nevyhnutelný, poskytnou národní centrální banky ECB současně písemné vysvětlení (pomocí proměnné „object request“ typu „mfi_req_realloc“).
  Při vykazování aktualizací mohou národní centrální banky použít soubor národních znaků za předpokladu, že používají latinku. Při přijímání informací od ECB prostřednictvím Systému výměny dat RIAD (Register of Institutions and Assets Database – Databáze rejstříku institucí a aktiv) národní centrální banky používají Unicode, aby se správně zobrazily všechny soubory zvláštních znaků.
  Před předáním aktualizací seznamu měnových finančních institucí ECB provádějí národní centrální banky kontroly platnosti stanovené v příslušných specifikacích výměny dat.“ |
| --- | --- |

13)

V článku 19 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

Proměnné, které se shromažďují za účelem vytvoření a vedení seznamu měnových finančních institucí pro statistické účely uvedeného v článku 3 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), jsou stanoveny v části 1 přílohy VI.

Národní centrální banky vykazují aktualizace proměnných stanovených v části 1 přílohy VI, dojde-li ke změnám v sektoru měnových finančních institucí nebo ke změnám v atributech existujících měnových finančních institucí. Ke změnám v sektoru měnových finančních institucí dochází, pokud instituce do tohoto sektoru vstoupí (např. v případě vzniku měnové finanční instituce v důsledku fúze, vzniku nových právních subjektů v důsledku rozdělení existující měnové finanční instituce, vzniku nové měnové finanční instituce nebo v případě změny statutu instituce, která byla dříve institucí jinou než měnovou finanční institucí, tak, že se nyní stává měnovou finanční institucí) nebo z tohoto sektoru vystoupí (např. v případě účasti měnové finanční instituce na fúzi, koupě měnové finanční instituce jinou institucí, rozdělení měnové finanční instituce na samostatné právní subjekty, změny statutu měnové finanční instituce tak, že se stane institucí jinou než měnovou finanční institucí, nebo v případě likvidace měnové finanční instituce).

Při vykazování nové instituce nebo instituce, u které se má provést změna, vyplňují národní centrální banky všechny povinné proměnné. Při vykazování instituce, která vystupuje ze sektoru měnových finančních institucí a která není účastníkem fúze, vykazují národní centrální banky alespoň tyto údaje: druh žádosti, tj. zrušení, a identifikační kód měnové finanční instituce, tj. proměnná „mfi_id“.

Národní centrální banky nepřiřadí identifikační kódy zrušených měnových institucí novým měnovým finančním institucím. Je-li takový postup nevyhnutelný, poskytnou národní centrální banky ECB současně písemné vysvětlení (pomocí proměnné „object request“ typu „mfi_req_realloc“).

Při vykazování aktualizací mohou národní centrální banky použít soubor národních znaků za předpokladu, že používají latinku. Při přijímání informací od ECB prostřednictvím Systému výměny dat RIAD (Register of Institutions and Assets Database – Databáze rejstříku institucí a aktiv) národní centrální banky používají Unicode, aby se správně zobrazily všechny soubory zvláštních znaků.

Před předáním aktualizací seznamu měnových finančních institucí ECB provádějí národní centrální banky kontroly platnosti stanovené v příslušných specifikacích výměny dat.“

| 14) | V článku 20 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
  Proměnné, které se shromažďují za účelem vytvoření a vedení seznamu investičních fondů pro statistické účely uvedeného v článku 4 nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8), jsou stanoveny v příloze VII.
  Národní centrální banky vykazují aktualizace proměnných stanovených v části 1 přílohy VII, dojde-li ke změnám v sektoru investičních fondů nebo ke změnám v atributech existujících investičních fondů. Ke změnám v sektoru investičních fondů dochází, pokud instituce do tohoto sektoru vstoupí nebo pokud existující investiční fond ze sektoru investičních fondů vystoupí.
  Národní centrální banky odvozují aktualizace tak, že porovnají příslušné vnitrostátní seznamy investičních fondů na konci dvou po sobě jdoucích čtvrtletí, tj. nepřihlíží k pohybům v rámci čtvrtletí.
  Při vykazování nové instituce nebo instituce, u které se má provést změna, vyplňují národní centrální banky všechny povinné proměnné.
  Při vykazování instituce, která vystupuje ze sektoru investičních fondů, vykazují národní centrální banky alespoň tyto údaje: druh žádosti, tj. zrušení, a identifikační kód investičního fondu, tj. proměnná „if_id“.
  Jednou ročně, k referenčnímu datu 31. prosince, zašlou národní centrální banky soubor XML, v němž zvlášť vykáží čistou hodnotu aktiv na investiční fond. Tzn., že čistá hodnota aktiv se poskytuje odděleně od změn ostatních atributů investičních fondů. Pro všechny investiční fondy se poskytují tyto informace: druh žádosti, tj. „if_req_nav“, specifický identifikační kód investičního fondu, výše čisté hodnoty aktiv a příslušné datum čisté hodnoty aktiv.
  Ve vztahu ke každému referenčnímu datu se informace o všech nových investičních fondech nebo změnách identifikačních kódů existujících investičních fondů zasílají nejprve ECB před zasláním informací o čisté hodnotě aktiv.
  Tam, kde je to možné, národní centrální banky nepřiřadí identifikační kódy zrušených investičních fondů novým investičním fondům. V případě, že je to nevyhnutelné, poskytnou národní centrální banky ECB současně se záznamem investičního fondu písemné vysvětlení prostřednictvím účtu N13 Cebamail (pomocí proměnné „object request“ typu „if_req_realloc“).
  Při vykazování aktualizací mohou národní centrální banky použít soubor národních znaků za předpokladu, že používají latinku. Při přijímání informací od ECB prostřednictvím Systému výměny dat RIAD používají národní centrální banky Unicode, aby se správně zobrazily všechny soubory zvláštních znaků.
  Před předáním aktualizací seznamu investičních fondů ECB provádějí národní centrální banky kontroly platnosti stanovené v příslušných specifikacích výměny dat.“ |
| --- | --- |

14)

V článku 20 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

Proměnné, které se shromažďují za účelem vytvoření a vedení seznamu investičních fondů pro statistické účely uvedeného v článku 4 nařízení (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8), jsou stanoveny v příloze VII.

Národní centrální banky vykazují aktualizace proměnných stanovených v části 1 přílohy VII, dojde-li ke změnám v sektoru investičních fondů nebo ke změnám v atributech existujících investičních fondů. Ke změnám v sektoru investičních fondů dochází, pokud instituce do tohoto sektoru vstoupí nebo pokud existující investiční fond ze sektoru investičních fondů vystoupí.

Národní centrální banky odvozují aktualizace tak, že porovnají příslušné vnitrostátní seznamy investičních fondů na konci dvou po sobě jdoucích čtvrtletí, tj. nepřihlíží k pohybům v rámci čtvrtletí.

Při vykazování nové instituce nebo instituce, u které se má provést změna, vyplňují národní centrální banky všechny povinné proměnné.

Při vykazování instituce, která vystupuje ze sektoru investičních fondů, vykazují národní centrální banky alespoň tyto údaje: druh žádosti, tj. zrušení, a identifikační kód investičního fondu, tj. proměnná „if_id“.

Jednou ročně, k referenčnímu datu 31. prosince, zašlou národní centrální banky soubor XML, v němž zvlášť vykáží čistou hodnotu aktiv na investiční fond. Tzn., že čistá hodnota aktiv se poskytuje odděleně od změn ostatních atributů investičních fondů. Pro všechny investiční fondy se poskytují tyto informace: druh žádosti, tj. „if_req_nav“, specifický identifikační kód investičního fondu, výše čisté hodnoty aktiv a příslušné datum čisté hodnoty aktiv.

Ve vztahu ke každému referenčnímu datu se informace o všech nových investičních fondech nebo změnách identifikačních kódů existujících investičních fondů zasílají nejprve ECB před zasláním informací o čisté hodnotě aktiv.

Tam, kde je to možné, národní centrální banky nepřiřadí identifikační kódy zrušených investičních fondů novým investičním fondům. V případě, že je to nevyhnutelné, poskytnou národní centrální banky ECB současně se záznamem investičního fondu písemné vysvětlení prostřednictvím účtu N13 Cebamail (pomocí proměnné „object request“ typu „if_req_realloc“).

Při vykazování aktualizací mohou národní centrální banky použít soubor národních znaků za předpokladu, že používají latinku. Při přijímání informací od ECB prostřednictvím Systému výměny dat RIAD používají národní centrální banky Unicode, aby se správně zobrazily všechny soubory zvláštních znaků.

Před předáním aktualizací seznamu investičních fondů ECB provádějí národní centrální banky kontroly platnosti stanovené v příslušných specifikacích výměny dat.“

| 15) | Článek 24 se nahrazuje tímto:
  „Článek 24
  Zveřejnění
  Národní centrální banky nezveřejní národní příspěvky do měsíčních měnových agregátů eurozóny a jejich protipoložek, dokud tyto agregáty nezveřejní ECB. Pokud národní centrální banky takové údaje zveřejní, musí být shodné s údaji, kterými přispěly do posledních zveřejněných agregátů eurozóny. Pokud národní centrální banky reprodukují agregáty eurozóny, které zveřejnila ECB, musí je reprodukovat věrně.“ |
| --- | --- |

15)

Článek 24 se nahrazuje tímto:

„Článek 24

Zveřejnění

Národní centrální banky nezveřejní národní příspěvky do měsíčních měnových agregátů eurozóny a jejich protipoložek, dokud tyto agregáty nezveřejní ECB. Pokud národní centrální banky takové údaje zveřejní, musí být shodné s údaji, kterými přispěly do posledních zveřejněných agregátů eurozóny. Pokud národní centrální banky reprodukují agregáty eurozóny, které zveřejnila ECB, musí je reprodukovat věrně.“

| 16) | Přílohy III až VIII se mění v souladu s přílohou těchto obecných zásad. |
| --- | --- |

16)

Přílohy III až VIII se mění v souladu s přílohou těchto obecných zásad.

| 17) | Ve slovníku pojmů se vkládá nová definice, která zní:
  „Odvětví činnosti (branch of activity): je ekonomická činnost zahrnutá ve statistické klasifikaci ekonomických činností v Evropském společenství – NACE Rev. 2 (8). |
| --- | --- |

17)

Ve slovníku pojmů se vkládá nová definice, která zní:

„Odvětví činnosti (branch of activity): je ekonomická činnost zahrnutá ve statistické klasifikaci ekonomických činností v Evropském společenství – NACE Rev. 2 (8).

Článek 2

Vstup v platnost

Tyto obecné zásady vstupují v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Použijí se ode dne 1. července 2010.

Článek 3

Určení

Tyto obecné zásady se vztahují na všechny národní centrální banky Eurosystému.

Ve Frankfurtu nad Mohanem dne 4. prosince 2009.

Za Radu guvernérů ECB

prezident ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Úř. věst. L 10, 12.1.2002, s. 24.

1

(2)  Úř. věst. L 15, 20.1.2009, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 15, 20.1.2009, s. 14.

3

(4)  Úř. věst. L 341, 27.12.2007, s. 1.

4

(5)  Úř. věst. L 94, 8.4.2009, s. 75.

5

(6)  Úř. věst. L 211, 11.8.2007, s. 8.

6

(7)  V zásadě se rozvaha sestavuje k poslednímu kalendářnímu dni měsíce/čtvrtletí bez ohledu na místní dny pracovního klidu. V mnoha případech, kdy toto není možné, se rozvaha sestavuje ke konci posledního pracovního dne v souladu s pravidly národního trhu nebo národními účetními pravidly.“

7

(8)  Příloha 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1).“

8

---

PŘÍLOHA

| 1. | Příloha III se mění takto:






  a) | V části 1 se nahrazují tabulky 1 a 2 a doplňují tabulky 3a a 3b takto:
  „Tabulka 1

  Položky, pro které se vyžadují měsíční úpravy toků
   (1)


































  ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Příloha III se mění takto:

a)

V části 1 se nahrazují tabulky 1 a 2 a doplňují tabulky 3a a 3b takto:

„Tabulka 1

Položky, pro které se vyžadují měsíční úpravy toků
   (1)

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

Ostatní zúčastněné členské státy

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Nezařazeno |
| --- | --- |

D.

Nezařazeno

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

Banky

Nebankovní subjekty

Úvěrové instituce

z toho: úvěrové instituce s PMR, ECB a národní centrální banky

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Úvěrové instituce

z toho: úvěrové instituce s PMR, ECB a národní centrální banky

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

z toho: CP (4)

z toho: FVC

z toho: CP (4)

z toho: FVC

PASIVA

| 8 | Emitované oběživo |
| --- | --- |

8

1

| 9 | Vklady |
| --- | --- |

9

2

3

4

5

6

7

8

do 1 roku

9

nad 1 rok

10

z toho převoditelné vklady

11

12

13

14

15

16

17

18

z toho do 2 let

19

20

z toho syndikované úvěry

21

| 9e | Euro |
| --- | --- |

9e

22

23

| 9.1e | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1e

24

25

26

27

28

29

30

31

32

33

34

35

z toho převoditelné vklady

36

37

38

| 9.2e | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2e

do 1 roku

39

40

41

42

43

44

45

46

47

48

49

50

nad 1 rok a do 2 let

51

52

53

54

55

56

57

58

59

60

61

62

nad 2 roky

63

64

65

66

67

68

69

70

71

72

73

74

75

76

77

79

79

| 9.3e | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3e

do 3 měsíců

80

81

82

83

84

85

86

87

88

89

90

91

nad 3 měsíce

92

93

94

95

96

97

98

99

100

101

102

103

z toho nad 2 roky

104

105

106

107

108

109

110

111

112

| 9.4e | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4e

113

114

115

116

117

118

119

120

121

122

123

124

125

126

127

128

129

130

131

| 9x | Cizí měny |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1x

132

133

134

135

136

137

138

139

140

141

142

143

| 9.2x | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2x

do 1 roku

144

145

146

147

148

149

150

151

152

153

154

155

nad 1 rok a do 2 let

156

157

158

159

160

161

162

163

164

165

166

167

nad 2 roky

168

169

170

171

172

173

174

175

176

177

178

179

180

181

182

183

184

| 9.3x | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3x

do 3 měsíců

185

186

187

188

189

190

191

192

193

194

195

196

nad 3 měsíce

197

198

199

200

201

202

203

204

205

206

207

208

z toho nad 2 roky

209

210

211

212

213

214

215

216

217

| 9.4x | Repo obchody |
| --- | --- |

9.4x

218

219

220

221

222

223

224

225

226

227

228

229

230

231

232

233

234

235

236

| 10 | Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

10

237

| 11 | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11

| 11e | Euro |
| --- | --- |

11e

Euro

do 1 roku

# 238

nad 1 rok a do 2 let

# 239

z toho do 2 let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

# 240

nad 2 roky

# 241

| 11x | Cizí měny |
| --- | --- |

11x

Cizí měny

do 1 roku

# 242

nad 1 rok a do 2 let

# 243

z toho do 2 let a zárukou návratnosti vložené investice nižší než 100 %

# 244

nad 2 roky

# 245

| 12 | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12

# 246

| 13 | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13

# 247

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

Ostatní zúčastněné členské státy

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Nezařazeno |
| --- | --- |

D.

Nezařazeno

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

z toho: CP (4)

z toho: FVC

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

z toho: CP (4)

z toho: FVC

Celkem

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

z toho: SP/UP (5)

z toho: SP/UP (5)

AKTIVA

| 1. | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1.

248

| 1e | z toho euro |
| --- | --- |

1e

z toho euro

249

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

# 250

# 251

# 252

# 253

# 254

# 255

# 256

do 1 roku

# 257

# 258

# 259

# 260

# 261

# 262

# 263

# 264

# 265

# 266

# 267

# 268

# 269

# 270

# 271

nad 1 rok a do 5 let

# 272

# 273

# 274

# 275

# 276

# 277

# 278

# 279

# 280

# 281

# 282

# 283

# 284

# 285

# 286

nad 5 let

# 287

# 288

# 289

# 290

# 291

# 292

# 293

# 294

# 295

# 296

# 297

# 298

# 299

# 300

z toho syndikované úvěry

# 301

# 302

# 303

# 304

# 305

# 306

# 307

# 308

z toho repo obchody

309

310

| 2e | z toho euro |
| --- | --- |

2e

z toho euro

# 311

# 312

# 313

# 314

# 315

# 316

# 317

# 318

# 319

# 320

# 321

# 322

| — | z toho: revolvingové úvěry a přečerpání |
| --- | --- |

—

z toho: revolvingové úvěry a přečerpání

# 323

# 324

# 325

# 326

| — | z toho: bezúročný úvěr z kreditních karet |
| --- | --- |

—

z toho: bezúročný úvěr z kreditních karet

# 327

# 328

# 329

# 330

| — | z toho úročený úvěr z kreditních karet |
| --- | --- |

—

z toho úročený úvěr z kreditních karet

# 331

# 332

# 333

# 334

| 3. | Cenné papíry jiné než akcie |
| --- | --- |

3.

# 335

# 336

# 337

| 3e | Euro |
| --- | --- |

3e

Euro

# 338

# 339

# 340

# 341

do 1 roku

# 342

# 343

nad 1 rok a do 2 let

# 344

# 345

nad 2 roky

# 346

# 347

| 3x | Cizí měny |
| --- | --- |

3x

Cizí měny

# 349

# 350

# 352

# 353

do 1 roku

# 354

# 355

nad 1 rok a do 2 let

# 356

# 357

nad 2 roky

# 358

# 359

| 4. | Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

4.

360

361

362

| 5. | Akcie a ostatní majetkové účasti |
| --- | --- |

5.

# 363

# 364

# 365

# 366

# 367

| 6. | Stálá aktiva |
| --- | --- |

6.

# 368

| 7. | Ostatní aktiv |
| --- | --- |

7.

# 369

Tabulka 2

Položky, pro které se vyžadují čtvrtletní úpravy toků
   (1)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

Ostatní zúčastněné členské státy

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

Instituce jiné než MFI

Instituce jiné než MFI

Celkem

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Banky

Nebankovní subjekty

Celkem

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Celkem

Ústřední vládní instituce (S.1311)

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Ostatní vládní instituce

Ostatní rezidenti

Celkem

Národní vládní instituce (S.1312)

Místní vládní instituce (S.1313)

Fondy sociálního zabezpečení (S.1314)

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

Celkem

Národní vládní instituce (S.1312)

Místní vládní instituce (S.1313)

Fondy sociálního zabezpečení (S.1314)

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

zajištění nemovitostmi

Celkem

zajištění nemovitostmi

zajištění nemovitostmi

zajištění nemovitostmi

zajištění nemovitostmi

Celkem

zajištění nemovitostmi

zajištění nemovitostmi

zajištění nemovitostmi

PASIVA

| 8. | Emitované oběživo |
| --- | --- |

8.

Emitované oběživo

| 9. | Vklady |
| --- | --- |

9.

Vklady

370

371

372

| 9.1. | Jednodenní |
| --- | --- |

9.1.

Jednodenní

373

374

375

376

377

378

| 9.2. | S dohodnutou splatností |
| --- | --- |

9.2.

S dohodnutou splatností

379

380

381

382

383

384

| 9.3. | S výpovědní lhůtou |
| --- | --- |

9.3.

S výpovědní lhůtou

385

386

387

388

389

390

| 9.4. | Repos |
| --- | --- |

9.4.

Repos

391

392

393

394

395

396

| 10. | Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

10.

Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu

| 11. | Emitované dluhové cenné papíry |
| --- | --- |

11.

Emitované dluhové cenné papíry

| 12. | Kapitál a rezervy |
| --- | --- |

12.

Kapitál a rezervy

| 13. | Ostatní pasiva |
| --- | --- |

13.

Ostatní pasiva

AKTIVA

| 1. | Pokladní hotovost |
| --- | --- |

1.

Pokladní hotovost

| 2. | Úvěry |
| --- | --- |

2.

Úvěry

397

# 398

# 399

# 400

# 401

# 402

# 403

# 404

# 405

# 406

# 407

# 408

# 409

do 1 roku

# 410

# 411

# 412

# 413

# 414

# 415

# 416

# 417

nad 1 rok a do 5 let

# 418

# 419

# 420

# 421

# 422

# 423

# 424

# 425

nad 5 let

# 426

# 427

# 428

# 429

# 430

# 431

# 432

# 433

| 2e | Euro |
| --- | --- |

2e

Euro

# 434

# 435

# 436

# 437

# 438

# 439

# 440

# 441

Úvěry s původní splatností nad 1 rok

z toho úvěry se zbytkovou splatností 1 rok nebo kratší

z toho úvěry se zbytkovou splatností nad 1 rok a novým nastavením úrokové sazby v příštích 12 měsících

Úvěry s původní splatností nad 2 roky

z toho úvěry se zbytkovou splatností 2 roky nebo kratší

z toho úvěry se zbytkovou splatností nad 2 roky a novým nastavením úrokové sazby v příštích 24 měsících

| 3. | Cenné papíry jiné než akcie |
| --- | --- |

3.

Cenné papíry jiné než akcie

# 458

# 459

# 460

# 461

# 462

do 1 roku

# 463

# 464

# 465

# 466

# 467

# 468

# 469

# 470

# 471

# 472

# 473

# 474

# 475

# 476

nad 1 rok

# 477

# 478

# 479

# 480

# 481

# 482

# 483

# 484

# 485

# 486

# 487

# 488

# 489

# 490

| 4. | Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu |
| --- | --- |

4.

Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu

| 5. | Akcie a ostatní majetkové účasti |
| --- | --- |

5.

Akcie a ostatní majetkové účasti

# 491

# 492

# 493

# 494

# 495

# 496

| 6. | Stálá aktiva |
| --- | --- |

6.

Stálá aktiva

| 7. | Ostatní aktiv |
| --- | --- |

7.

Ostatní aktiv

Tabulka 3a

Sekuritizace a jiné převody úvěrů: položky, pro které se vyžadují měsíční úpravy toků
   (2)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

Ostatní zúčastněné členské státy

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Zůstatky sekuritizovaných úvěrů, které nebyly odúčtovány z rozvahy

| 1.1. | Celkem |
| --- | --- |

1.1.

Celkem

497

498

499

500

501

502

503

504

505

506

507

508

509

| 1.1.1. | z toho sekuritizované prostřednictvím FVC eurozóny |
| --- | --- |

1.1.1.

z toho sekuritizované prostřednictvím FVC eurozóny

510

511

512

513

514

515

516

517

518

519

520

521

522

Tabulka 3b

Sekuritizace a jiné převody úvěrů: položky, pro které se vyžadují čtvrtletní úpravy toků údaje
   (3)

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

Ostatní zúčastněné členské státy

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Vládní instituce (S.13)

Ostatní rezidenti

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Celkem

Ostatní vládní instituce (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé + pomocné finanční instituce (S.123 + S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti + neziskové instituce sloužící domácnostem (S.14 + S.15)

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

Úvěry na spotřebu

Úvěry na bydlení

Ostatní úvěry

PSJV/NS (6)

PSJV/NS (6)

1.   Sekuritizované úvěry, snížení hodnoty k okamžiku převodu úvěru

| 1.1. | protistranou při převodu |
| --- | --- |

1.1.

je FVC

524

525

526

527

528

529

530

531

532

533

534

535

536

537

538

540

541

542

543

do 1 roku

544

545

nad 1 rok a do 5 let

546

547

nad 5 let

548

549

| 1.1.1. | z toho protistranou |
| --- | --- |

1.1.1.

550

551

552

553

554

555

556

557

558

559

560

561

562

při převodu je FVC eurozóny

562

563

do 1 roku

564

565

nad 1 rok a do 5 let

566

567

nad 5 let

2.   Zůstatky úvěrů spravovaných v rámci sekuritizace

| 2.1. | Spravované úvěry: všechny FVC |
| --- | --- |

2.1.

568

569

560

561

572

573

575

576

577

579

580

581

582

583

584

586

587

588

589

do 1 roku

590

591

nad 1 rok a do 5 let

592

593

nad 5 let

594

595

| 2.1.1. | Spravované úvěry: z toho FVC eurozón |
| --- | --- |

2.1.1.

596

597

598

599

600

601

602

603

604

605

606

607

do 1 roku

608

609

nad 1 rok a do 5 let

610

611

nad 5 let

612

613

| b) | V části 4 se oddíl 3 nahrazuje tímto:
  „
  Oddíl 3:
     
  Čtvrtletní doplňkové (memo) položky k sestavování finančních účtů měnové unie



  Údaje týkající se národních centrálních bank/ECB/ostatních měnových finančních institucí (stavy) | Tuzemsko | Ostatní zúčastněné členské státy | Zbytek světa | Nezařazeno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkem | Ústřední vládní instituce | Celkem | Ústřední vládní instituce |
| PASIVA |
| 14.   Zbývající pasiva |
| Čistý podíl domácností na rezervách penzijních fondů | | M70 |
| Účty přecenění | | M90 |
| Závazky vůči pobočkám/úřadovnám, které nejsou rezidenty | | M91 |
| Účty pro úpravu pasiv | | M92 |
| Debetní zůstatek na účtech příjmů/výdajů; zisky/ztráty stávajících/předchozích let; půjčování cenných papírů; krátké pozice v cenných papírech; odpisy | | M93 |
| Rezervy | | M94 |
| AKTIVA |
| 3.   Cenné papíry jiné než akcie |
| Do 1 roku | | M71 | | M72 | M73 | |
| z toho: euro | | M74 | | M75 | M76 | |
| Nad 1 rok | | M77 | | M78 | M79 | |
| z toho: euro | | M80 | | M81 | M82 | |
| 5.   Akcie a ostatní majetkové účasti |
| Kótované akcie | M83 | | M84 | | M85 | |
| Akcie investičních fondů (nikoli fondů peněžního trhu) | M86 | | M87 | | M88 | |
| 7.   Zbývající aktiva |
| Předplacené pojistné a rezervy na nevyrovnané nároky | | M89 |
| Účty přecenění | | M95 |
| Nároky/kapitálové injekce do poboček/úřadoven, které nejsou rezidenty | | M96 |
| Účty pro úpravu aktiv | | M97 |
| Kreditní zůstatek na účtech příjmů/výdajů; zisky/ztráty stávajících/předchozích let; vlastní akcie; půjčování cenných papírů | | M98 |

b)

V části 4 se oddíl 3 nahrazuje tímto:

„
  Oddíl 3:
     
  Čtvrtletní doplňkové (memo) položky k sestavování finančních účtů měnové unie

Údaje týkající se národních centrálních bank/ECB/ostatních měnových finančních institucí (stavy)

Tuzemsko

Ostatní zúčastněné členské státy

Zbytek světa

Nezařazeno

Celkem

Ústřední vládní instituce

Celkem

Ústřední vládní instituce

PASIVA

14.   Zbývající pasiva

Čistý podíl domácností na rezervách penzijních fondů

M70

Účty přecenění

M90

Závazky vůči pobočkám/úřadovnám, které nejsou rezidenty

M91

Účty pro úpravu pasiv

M92

Debetní zůstatek na účtech příjmů/výdajů; zisky/ztráty stávajících/předchozích let; půjčování cenných papírů; krátké pozice v cenných papírech; odpisy

M93

Rezervy

M94

AKTIVA

3.   Cenné papíry jiné než akcie

Do 1 roku

M71

M72

M73

z toho: euro

M74

M75

M76

Nad 1 rok

M77

M78

M79

z toho: euro

M80

M81

M82

5.   Akcie a ostatní majetkové účasti

Kótované akcie

M83

M84

M85

Akcie investičních fondů (nikoli fondů peněžního trhu)

M86

M87

M88

7.   Zbývající aktiva

Předplacené pojistné a rezervy na nevyrovnané nároky

M89

Účty přecenění

M95

Nároky/kapitálové injekce do poboček/úřadoven, které nejsou rezidenty

M96

Účty pro úpravu aktiv

M97

Kreditní zůstatek na účtech příjmů/výdajů; zisky/ztráty stávajících/předchozích let; vlastní akcie; půjčování cenných papírů

M98

M70: závazky měnových finančních institucí vůči domácnostem v podobě technických rezerv vytvořených na poskytování důchodů zaměstnancům. Typicky se zde jedná o zaměstnanecké penzijní fondy, které nebyly svěřeny externí nezávislé instituci.

M83, M84, M85: akcie, jejichž kurzy jsou kótovány na uznávané burze cenných papírů nebo jiné formě sekundárního trhu.

M86, M87, M88: akcie emitované v rámci organizovaného finančního seskupení, které sdružuje prostředky investorů za účelem nabývání finančních nebo nefinančních aktiv s výjimkou těch, které patří do sektoru měnových finančních institucí (rovněž nazývané akcie podílových fondů).

M89: část hrubého pojistného, kterou platí měnové finanční instituce a která má být zařazena do následujícího účetního období, plus nároky měnových finančních institucí, které nebyly dosud vypořádány.

M93, M98: Jsou-li dostupné, měly by být ECB poskytnuty dodatečné informace, které by objasnily obsah těchto smíšených položek. Tyto smíšené položky obsahují některé dílčí položky, které některé země nyní nevykazují v souladu s nařízením (ES) č. 2423/2001 (ECB/2001/13) (půjčování cenných papírů, krátké pozice v cenných papírech, vlastní akcie), ale v rámci zbývajících aktiv nebo zbývajících pasiv. Tyto dodatečné informace umožňují ECB dle potřeby opravovat údaje o finančních účtech měnové unie.“

| c) | V části 5 se na konci doplňuje text, který zní:

  Paušální odpočitatelná položka: Položka se uplatní v případě každé úvěrové instituce. Každá úvěrová instituce může odečíst maximální paušální odpočitatelnou položku, která byla vytvořena s cílem snížit administrativní náklady spojené s nakládáním s velmi malými požadavky na rezervy. Je-li [základ pro stanovení rezerv sazba rezerv] nižší než 100 000,– EUR, rovná se paušální odpočitatelná položka částce ve výši [základ pro stanovení rezerv × sazba rezerv]. Je-li [základ pro stanovení rezerv × sazba rezerv] vyšší než částka 100 000,– EUR nebo se této částce rovná, rovná se paušální odpočitatelná položka částce ve výši 100 000,– EUR. Instituce, jež mohou statistické údaje týkající se jejich konsolidovaného základu pro stanovení rezerv vykazovat jako skupina (ve smyslu přílohy III, části 2, oddílu 1 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), drží minimální rezervy prostřednictvím jedné instituce ve skupině, která jedná jako zprostředkovatel výhradně pro tyto instituce. Podle článku 11 nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) (7) je v posledně zmíněném případě oprávněna paušální odpočitatelnou položku odečíst pouze skupina jakožto celek.
  Minimální (neboli „požadované“) rezervy se vypočtou takto
  Minimální (neboli „požadované“) rezervy = základ pro stanovení rezerv × sazba rezerv – paušální odpočitatelná položka
  Sazba rezerv se použije takto:
  Sazba rezerv ve výši 2 % se použije na tyto kategorie pasiv (jak jsou definována v nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32)): a) jednodenní vklady; b) vklady s dohodnutou splatností do dvou let včetně; c) vklady s výpovědní lhůtou do dvou let včetně a d) dluhové cenné papíry s dohodnutou splatností do dvou let včetně. Na repo obchody a jiná pasiva s dohodnutou splatností nad dva roky, jež jsou zahrnuty do základu pro stanovení rezerv, se použije sazba rezerv ve výši 0 %. Závazky vůči ECB, národním centrálním bankám a jiným institucím, které podléhají systému minimálních rezerv Eurosystému, jsou ze základu pro stanovení rezerv vyňaty. |
| --- | --- |

c)

V části 5 se na konci doplňuje text, který zní:

Paušální odpočitatelná položka: Položka se uplatní v případě každé úvěrové instituce. Každá úvěrová instituce může odečíst maximální paušální odpočitatelnou položku, která byla vytvořena s cílem snížit administrativní náklady spojené s nakládáním s velmi malými požadavky na rezervy. Je-li [základ pro stanovení rezerv sazba rezerv] nižší než 100 000,– EUR, rovná se paušální odpočitatelná položka částce ve výši [základ pro stanovení rezerv × sazba rezerv]. Je-li [základ pro stanovení rezerv × sazba rezerv] vyšší než částka 100 000,– EUR nebo se této částce rovná, rovná se paušální odpočitatelná položka částce ve výši 100 000,– EUR. Instituce, jež mohou statistické údaje týkající se jejich konsolidovaného základu pro stanovení rezerv vykazovat jako skupina (ve smyslu přílohy III, části 2, oddílu 1 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32), drží minimální rezervy prostřednictvím jedné instituce ve skupině, která jedná jako zprostředkovatel výhradně pro tyto instituce. Podle článku 11 nařízení Evropské centrální banky (ES) č. 1745/2003 ze dne 12. září 2003 o uplatňování minimálních rezerv (ECB/2003/9) (7) je v posledně zmíněném případě oprávněna paušální odpočitatelnou položku odečíst pouze skupina jakožto celek.

Minimální (neboli „požadované“) rezervy se vypočtou takto

Minimální (neboli „požadované“) rezervy = základ pro stanovení rezerv × sazba rezerv – paušální odpočitatelná položka

Sazba rezerv se použije takto:

Sazba rezerv ve výši 2 % se použije na tyto kategorie pasiv (jak jsou definována v nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32)): a) jednodenní vklady; b) vklady s dohodnutou splatností do dvou let včetně; c) vklady s výpovědní lhůtou do dvou let včetně a d) dluhové cenné papíry s dohodnutou splatností do dvou let včetně. Na repo obchody a jiná pasiva s dohodnutou splatností nad dva roky, jež jsou zahrnuty do základu pro stanovení rezerv, se použije sazba rezerv ve výši 0 %. Závazky vůči ECB, národním centrálním bankám a jiným institucím, které podléhají systému minimálních rezerv Eurosystému, jsou ze základu pro stanovení rezerv vyňaty.

| d) | Část 7 se nahrazuje tímto:
  Tabulka 1

  Fondy peněžního trhu – stavy


  Čtvrtletní řady



























  ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Část 7 se nahrazuje tímto:

Tabulka 1

Fondy peněžního trhu – stavy

Čtvrtletní řady

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

Ostatní zúčastněné členské státy

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Nezařazeno |
| --- | --- |

D.

Nezařazeno

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Vládní instituce

Ostatní rezidenti

Vládní instituce

Ostatní rezidenti

Celkem

Banky

Nebankovní subjekty

Ústřední vládní instituce

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.123) a pomocné finanční instituce (S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti atd. (S.14 + S.15)

Ústřední vládní instituce

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.123) a pomocné finanční instituce (S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti atd. (S.14 + S.15)

Ostatní vládní instituce

Ostatní nerezidentské sektory

PASIVA

Vklady

Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu

Kapitál a rezervy

Ostatní pasiva

AKTIVA

Úvěry

Cenné papíry jiné než akcie

Měny celkem

do 1 roku

nad 1 rok

Euro

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Cizí měny

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu

Akcie a ostatní majetkové účasti

Ostatní aktiv

| | Zpravodajská povinnost (měsíční a čtvrtletní) uložená měnovým finančním institucím nařízením (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32).“ |
| --- | --- |
| | Zpravodajská povinnost (čtvrtletní) uložená investičním fondům nařízením (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8); za fondy peněžního trhu se údaje vykazují jako doplňkové (memo) položky, pokud je mají národní centrální banky k dispozici. |

Zpravodajská povinnost (měsíční a čtvrtletní) uložená měnovým finančním institucím nařízením (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32).“

Zpravodajská povinnost (čtvrtletní) uložená investičním fondům nařízením (ES) č. 958/2007 (ECB/2007/8); za fondy peněžního trhu se údaje vykazují jako doplňkové (memo) položky, pokud je mají národní centrální banky k dispozici.

Fondy peněžního trhu – přecenění

Čtvrtletní řadys

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

Ostatní zúčastněné členské státy

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Nezařazeno |
| --- | --- |

D.

Nezařazeno

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Ostatní vládní instituce

Ostatní rezidenti

Ostatní vládní instituce

Ostatní rezidenti

Celkem

Banky

Nebankovní subjekty

Ústřední vládní instituce

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.123) a pomocné finanční instituce (S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti atd. (S.14 + S.15)

Ústřední vládní instituce

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.123) a pomocné finanční instituce (S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti atd. (S.14 + S.15)

Ostatní vládní instituce

Ostatní nerezidentské sektory

PASIVA

Vklady

Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu

Kapitál a rezervy

Ostatní pasiva

AKTIVA

Úvěry

Cenné papíry jiné než akcie

Měny celkem

do 1 roku

nad 1 rok

Euro

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Cizí měny

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu

Akcie a ostatní majetkové účasti

Ostatní aktiv

| | Zpravodajská povinnost (měsíční a čtvrtletní) uložená měnovým finančním institucím nařízením (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). |
| --- | --- |
| | Podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) mohou národní centrální banky udělit fondům peněžního trhu výjimku ohledně vykazování úprav z přecenění. |

Zpravodajská povinnost (měsíční a čtvrtletní) uložená měnovým finančním institucím nařízením (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32).

Podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) mohou národní centrální banky udělit fondům peněžního trhu výjimku ohledně vykazování úprav z přecenění.

Fondy peněžního trhu – přecenění

Čtvrtletní řadys

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | A. | Tuzemsko |
| --- | --- | --- |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

A.

Tuzemsko

| B. | Ostatní zúčastněné členské státy |
| --- | --- |

B.

Ostatní zúčastněné členské státy

| C. | Zbytek světa |
| --- | --- |

C.

Zbytek světa

| D. | Nezařazeno |
| --- | --- |

D.

Nezařazeno

MFI

Instituce jiné než MFI

MFI

Instituce jiné než MFI

Ostatní vládní instituce

Ostatní rezidenti

Ostatní vládní instituce

Ostatní rezidenti

Celkem

Banky

Nebankovní subjekty

Ústřední vládní instituce

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.123) a pomocné finanční instituce (S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti atd. (S.14 + S.15)

Ústřední vládní instituce

Ostatní vládní instituce

Celkem

Ostatní finanční zprostředkovatelé (S.123) a pomocné finanční instituce (S.124)

Pojišťovny a penzijní fondy (S.125)

Nefinanční podniky (S.11)

Domácnosti atd. (S.14 + S.15)

Vládní instituce

Ostatní nerezidentské sektory

PASIVA

Vklady

Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu

Kapitál a rezervy

Ostatní pasiva

AKTIVA

Úvěry

Cenné papíry jiné než akcie

Měny celkem

do 1 roku

nad 1 rok

Euro

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Cizí měny

do 1 roku

nad 1 rok a do 2 let

nad 2 roky

Akcie/podílové jednotky fondů peněžního trhu

Akcie a ostatní majetkové účasti

Ostatní aktiv

| | Zpravodajská povinnost (měsíční a čtvrtletní) uložená měnovým finančním institucím nařízením (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). |
| --- | --- |
| Podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) mohou národní centrální banky udělit fondům peněžního trhu výjimku ohledně vykazování úprav z přecenění. |
| Jsou-li však předmětné částky významné, poskytnou národní centrální banky informace při vynaložení nejvyššího úsilí. |

Zpravodajská povinnost (měsíční a čtvrtletní) uložená měnovým finančním institucím nařízením (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32).

Podle čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32) mohou národní centrální banky udělit fondům peněžního trhu výjimku ohledně vykazování úprav z přecenění.

Jsou-li však předmětné částky významné, poskytnou národní centrální banky informace při vynaložení nejvyššího úsilí.

Tabulka 2

Fondy peněžního trhu – stavy

Čtvrtletní řadys

| ROZVAHOVÉ POLOŽKY | Všechny měny | Euro | Ostatní měny |
| --- | --- | --- | --- |
| | GBP | USD | JPY | CHF |
| PASIVA |
| Vklady | | | | | | | |
| Zbytek světa (kromě EU) | | | | | | | |
| od bank | | | | | | | |
| | | | | | | |
| AKTIVA |
| Úvěry | | | | | | | |
| Zbytek světa | | | | | | | |
| Cenné papíry jiné než akcie | | | | | | | |
| Tuzemsko | | | | | | | |
| emitované MFI | | | | | | | |
| emitované institucemi jinými než MFI | | | | | | | |
| Ostatní zúčastněné členské státy | | | | | | | |
| emitované MFI | | | | | | | |
| emitované institucemi jinými než MFI | | | | | | | |
| Zbytek světa | | | | | | | |
| | Zpravodajská povinnost (čtvrtletní) uložená měnovým finančním institucím nařízením (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). |

ROZVAHOVÉ POLOŽKY

Všechny měny

Euro

Ostatní měny

GBP

USD

JPY

CHF

PASIVA

Vklady

Zbytek světa (kromě EU)

od bank

AKTIVA

Úvěry

Zbytek světa

Cenné papíry jiné než akcie

Tuzemsko

emitované MFI

emitované institucemi jinými než MFI

Ostatní zúčastněné členské státy

emitované MFI

emitované institucemi jinými než MFI

Zbytek světa

Zpravodajská povinnost (čtvrtletní) uložená měnovým finančním institucím nařízením (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32).

| e) | Část 10 se zrušuje. |
| --- | --- |

e)

Část 10 se zrušuje.

| f) | Část 11 se nahrazuje tímto:
  „ČÁST 11


  Statistika ostatních finančních zprostředkovatelů (kromě investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci)



  Oddíl 1:
     
  Vykazovací tabulky


  Údaje, které se mají vykazovat za obchodníky s cennými papíry a deriváty, finanční podniky poskytující úvěry a zbývající ostatní finanční zprostředkovatele, jsou uvedeny v níže uvedené tabulce.

  Údaje o obchodnících s cennými papíry a deriváty, finančních podnicích poskytujících úvěry a zbývajících ostatních finančních zprostředkovatelích. Klíčové ukazatele/doplňkové (memo) položky









  Název položky a členění podle splatnosti/geografické členění/sektorové členění | Obchodníci s cennými papíry a deriváty | Finanční podniky poskytující úvěry | Zbývající ostatní finanční zprostředkovatelé |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| AKTIVA |
| Vklady/svět/celkem | Klíčový | | |
| Úvěry/svět/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/měnové finanční instituce | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/instituce jiné než měnové finanční instituce/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/instituce jiné než měnové finanční instituce/nefinanční podniky | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/spotřebitelský úvěr | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/úvěry na bydlení | | Klíčový | |
| Úvěry/svět/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/ostatní účely (zbytek) | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/měnové finanční instituce | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než měnové finanční instituce/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než měnové finanční instituce/nefinanční podniky | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/spotřebitelský úvěr | | Klíčový | |
| Úvěry / tuzemsko / instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/úvěry na bydlení | | Klíčový | |
| Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/ostatní účely (zbytek) | | Klíčový | |
| Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/měnové finanční instituce | | Klíčový | |
| Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/instituce jiné než měnové finanční instituce/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/instituce jiné než měnové finanční instituce/nefinanční podniky | | Klíčový | |
| Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/celkem | | Klíčový | |
| Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/spotřebitelský úvěr | | Klíčový | |
| Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/úvěry na bydlení | | Klíčový | |
| Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/ostatní účely (zbytek) | | Klíčový | |
| Cenné papíry jiné než akcie/svět/celkem | Klíčový | Klíčový | |
| Akcie a ostatní majetkové účasti kromě akcií investičních fondů/svět/celkem | Klíčový | Klíčový | |
| Akcie investičních fondů/svět/celkem | Klíčový | | |
| Finanční deriváty/svět/celkem | Klíčový | | |
| Ostatní aktiva včetně „úvěrů“/svět/celkem | Klíčový | | |
| Ostatní aktiva včetně „vkladů“, „hotovosti“, „akcií investičních fondů“, „stálých aktiv“ a „finančních derivátů“/svět/celkem | | Klíčový | |
| Celková Aktiva/Pasiva/svět/celkem | Klíčový | Klíčový | Doplňkový |
| PASIVA |
| Vklady a přijaté úvěry/svět/celkem | Klíčový | Klíčový | |
| Emitované dluhové cenné papíry/svět/celkem | Klíčový | Klíčový | |
| Kapitál a rezervy/svět/celkem | Klíčový | Klíčový | |
| Finanční deriváty/svět/celkem | Klíčový | | |
| Ostatní pasiva/svět/celkem | Klíčový | | |
| Ostatní pasiva včetně „finančních derivátů“/svět/celkem | | Klíčový | |

f)

Část 11 se nahrazuje tímto:

„ČÁST 11

Statistika ostatních finančních zprostředkovatelů (kromě investičních fondů a účelových finančních společností pro sekuritizaci)

Oddíl 1:
     
  Vykazovací tabulky

Údaje, které se mají vykazovat za obchodníky s cennými papíry a deriváty, finanční podniky poskytující úvěry a zbývající ostatní finanční zprostředkovatele, jsou uvedeny v níže uvedené tabulce.

Údaje o obchodnících s cennými papíry a deriváty, finančních podnicích poskytujících úvěry a zbývajících ostatních finančních zprostředkovatelích. Klíčové ukazatele/doplňkové (memo) položky

Název položky a členění podle splatnosti/geografické členění/sektorové členění

Obchodníci s cennými papíry a deriváty

Finanční podniky poskytující úvěry

Zbývající ostatní finanční zprostředkovatelé

AKTIVA

Vklady/svět/celkem

Klíčový

Úvěry/svět/celkem

Klíčový

Úvěry/svět/měnové finanční instituce

Klíčový

Úvěry/svět/instituce jiné než měnové finanční instituce/celkem

Klíčový

Úvěry/svět/instituce jiné než měnové finanční instituce/nefinanční podniky

Klíčový

Úvěry/svět/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/celkem

Klíčový

Úvěry/svět/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/spotřebitelský úvěr

Klíčový

Úvěry/svět/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/úvěry na bydlení

Klíčový

Úvěry/svět/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/ostatní účely (zbytek)

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/celkem

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/měnové finanční instituce

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než měnové finanční instituce/celkem

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než měnové finanční instituce/nefinanční podniky

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/celkem

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/spotřebitelský úvěr

Klíčový

Úvěry / tuzemsko / instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/úvěry na bydlení

Klíčový

Úvěry/tuzemsko/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/ostatní účely (zbytek)

Klíčový

Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/celkem

Klíčový

Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/měnové finanční instituce

Klíčový

Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/instituce jiné než měnové finanční instituce/celkem

Klíčový

Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/instituce jiné než měnové finanční instituce/nefinanční podniky

Klíčový

Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/celkem

Klíčový

Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/spotřebitelský úvěr

Klíčový

Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/úvěry na bydlení

Klíčový

Úvěry/ostatní zúčastněné členské státy/instituce jiné než měnové finanční instituce/domácnosti/ostatní účely (zbytek)

Klíčový

Cenné papíry jiné než akcie/svět/celkem

Klíčový

Klíčový

Akcie a ostatní majetkové účasti kromě akcií investičních fondů/svět/celkem

Klíčový

Klíčový

Akcie investičních fondů/svět/celkem

Klíčový

Finanční deriváty/svět/celkem

Klíčový

Ostatní aktiva včetně „úvěrů“/svět/celkem

Klíčový

Ostatní aktiva včetně „vkladů“, „hotovosti“, „akcií investičních fondů“, „stálých aktiv“ a „finančních derivátů“/svět/celkem

Klíčový

Celková Aktiva/Pasiva/svět/celkem

Klíčový

Klíčový

Doplňkový

PASIVA

Vklady a přijaté úvěry/svět/celkem

Klíčový

Klíčový

Emitované dluhové cenné papíry/svět/celkem

Klíčový

Klíčový

Kapitál a rezervy/svět/celkem

Klíčový

Klíčový

Finanční deriváty/svět/celkem

Klíčový

Ostatní pasiva/svět/celkem

Klíčový

Ostatní pasiva včetně „finančních derivátů“/svět/celkem

Klíčový

Oddíl 2:
     
  Kategorie nástrojů a pravidla oceňování

V souladu s Evropským systémem národních a regionálních účtů ve Společenství (ESA 95) musí být aktiva a pasiva v zásadě oceňována v aktuálních tržních cenách v den, ke kterému se vztahuje rozvaha. Vklady a úvěry musí být vykazovány v nominální hodnotě bez naběhlých úroků.

Aktiva

Aktiva/pasiva celkem: aktiva celkem se musí rovnat součtu všech položek samostatně uvedených v rozvaze na straně aktiv a měla by se též rovnat částce pasiv celkem.

| 1. | Vklady: tato položka (8) se skládá ze dvou hlavních dílčích kategorií: převoditelné vklady a ostatní vklady. Do této položky musí být zahrnuta i držba oběživa.
  V případě finančních podniků poskytujících úvěry by tato položka měla být zařazena do položky „ostatní aktiva“. |
| --- | --- |

1.

Vklady: tato položka (8) se skládá ze dvou hlavních dílčích kategorií: převoditelné vklady a ostatní vklady. Do této položky musí být zahrnuta i držba oběživa.

V případě finančních podniků poskytujících úvěry by tato položka měla být zařazena do položky „ostatní aktiva“.

| 2. | Úvěry: tato položka zahrnuje:






  — | úvěry poskytnuté domácnostem v podobě spotřebitelského úvěru, tj. úvěry poskytnuté pro osobní účely na spotřebu zboží a služeb, úvěry na bydlení, tj. úvěr poskytnutý za účelem investování do bydlení, včetně stavby a úpravy bytových nemovitostí; a ostatní, tj. úvěry poskytované na účely podnikání, konsolidace dluhu, vzdělání atd., |
| --- | --- | --- |

2.

Úvěry: tato položka zahrnuje:

—

úvěry poskytnuté domácnostem v podobě spotřebitelského úvěru, tj. úvěry poskytnuté pro osobní účely na spotřebu zboží a služeb, úvěry na bydlení, tj. úvěr poskytnutý za účelem investování do bydlení, včetně stavby a úpravy bytových nemovitostí; a ostatní, tj. úvěry poskytované na účely podnikání, konsolidace dluhu, vzdělání atd.,

| — | finanční leasing poskytnutý třetím osobám, |
| --- | --- |

—

finanční leasing poskytnutý třetím osobám,

| — | úvěry se selháním, které dosud nebyly splaceny nebo odepsány, |
| --- | --- |

—

úvěry se selháním, které dosud nebyly splaceny nebo odepsány,

| — | držba neobchodovatelných cenných papírů, |
| --- | --- |

—

držba neobchodovatelných cenných papírů,

| — | podřízený dluh ve formě úvěrů. |
| --- | --- |

—

podřízený dluh ve formě úvěrů.

Pro dílčí kategorii obchodníci s cennými papíry a deriváty musí být úvěry zařazeny pod položku „ostatní aktiva“.

Pravidla oceňování: úvěry poskytnuté ostatními finančními zprostředkovateli musí být evidovány v hrubé výši se všemi souvisejícími rezervami, jak obecnými, tak i specifickými (tj. ve formě opravných položek), dokud úvěry nejsou zpravodajskou institucí odepsány; v tomto okamžiku musí být úvěry z rozvahy odstraněny.

V souladu s obecnou zásadou akruálního účetnictví musí být úrokové výnosy z úvěrů vykazovány v rozvaze v okamžiku, kdy nabíhají, tj. na akruální bázi, a nikoli v okamžiku skutečného inkasa nebo splacení, tj. na bázi příjmů a výdajů. Naběhlé úroky z úvěrů musí být klasifikovány v hrubé výši v kategorii „ostatní aktiva“.

| 3. | Cenné papíry jiné než akcie: tato položka zahrnuje držbu cenných papírů, které poskytují držiteli bezvýhradné právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů a/nebo stanovené pevné částky splatné v určitý den (nebo dny) nebo počínaje ode dne stanoveného v okamžiku vydání. Rovněž zahrnuje obchodovatelné úvěry, které byly restrukturalizovány do velkého počtu totožných dokumentů a které jsou obchodovány na organizovaných trzích.

  Pravidla oceňování: v souladu s ESA 95 musí být cenné papíry jiné než akcie vykazovány v tržní hodnotě. |
| --- | --- |

3.

Cenné papíry jiné než akcie: tato položka zahrnuje držbu cenných papírů, které poskytují držiteli bezvýhradné právo na pevný nebo smluvně stanovený příjem v podobě kupónových výnosů a/nebo stanovené pevné částky splatné v určitý den (nebo dny) nebo počínaje ode dne stanoveného v okamžiku vydání. Rovněž zahrnuje obchodovatelné úvěry, které byly restrukturalizovány do velkého počtu totožných dokumentů a které jsou obchodovány na organizovaných trzích.

Pravidla oceňování: v souladu s ESA 95 musí být cenné papíry jiné než akcie vykazovány v tržní hodnotě.

| 4. | Akcie a ostatní majetkové účasti kromě akcií investičních fondů: tato kategorie zahrnuje tři hlavní dílčí kategorie:






  — | kótované akcie kromě akcií investičních fondů: akcie, jejichž kurzy jsou kótovány na uznávané burze cenných papírů nebo jiné formě sekundárního trhu (ESA 95, odstavce 5.88–5.93), |
| --- | --- | --- |

4.

Akcie a ostatní majetkové účasti kromě akcií investičních fondů: tato kategorie zahrnuje tři hlavní dílčí kategorie:

—

kótované akcie kromě akcií investičních fondů: akcie, jejichž kurzy jsou kótovány na uznávané burze cenných papírů nebo jiné formě sekundárního trhu (ESA 95, odstavce 5.88–5.93),

| — | nekótované akcie kromě akcií investičních fondů: akcie, které nejsou kótovány (ESA 95, odstavce 5.88–5.93), |
| --- | --- |

—

nekótované akcie kromě akcií investičních fondů: akcie, které nejsou kótovány (ESA 95, odstavce 5.88–5.93),

| — | ostatní majetkové účasti: všechny transakce s ostatními majetkovými účastmi, které nejsou zahrnuty pod kótovanými a nekótovanými akciemi (ESA 95, odstavce 5.94–5.95). |
| --- | --- |

—

ostatní majetkové účasti: všechny transakce s ostatními majetkovými účastmi, které nejsou zahrnuty pod kótovanými a nekótovanými akciemi (ESA 95, odstavce 5.94–5.95).

Pravidla oceňování: v souladu s ESA 95 musí být cenné papíry a ostatní majetkové účasti vykazovány v tržní hodnotě.

| 5. | Akcie/podílové jednotky investičních fondů: akcie/podílové jednotky investičních fondů se musí považovat výhradně za závazky měnových finančních institucí, tj. pouze fondů peněžního trhu a investičních fondů klasifikovaných jako ostatní finanční zprostředkovatelé.
  Pro dílčí kategorii finančních podniků poskytujících úvěry musí být akcie/podílové jednotky investičních fondů zařazeny pod „ostatní aktiva“.

  Pravidla oceňování: v souladu s ESA 95 musí být akcie/podílové jednotky investičních fondů vykazovány v tržní hodnotě. |
| --- | --- |

5.

Akcie/podílové jednotky investičních fondů: akcie/podílové jednotky investičních fondů se musí považovat výhradně za závazky měnových finančních institucí, tj. pouze fondů peněžního trhu a investičních fondů klasifikovaných jako ostatní finanční zprostředkovatelé.

Pro dílčí kategorii finančních podniků poskytujících úvěry musí být akcie/podílové jednotky investičních fondů zařazeny pod „ostatní aktiva“.

Pravidla oceňování: v souladu s ESA 95 musí být akcie/podílové jednotky investičních fondů vykazovány v tržní hodnotě.

| 6. | Finanční deriváty: v této položce musí být vykazovány následující finanční deriváty:






  i) | opce, obchodovatelné nebo OTC opce, |
| --- | --- | --- |

6.

Finanční deriváty: v této položce musí být vykazovány následující finanční deriváty:

i)

opce, obchodovatelné nebo OTC opce,

| ii) | opční listy („warrants“), |
| --- | --- |

ii)

opční listy („warrants“),

| iii) | futures, ale pouze pokud mají tržní hodnotu, protože jsou obchodovatelné nebo jimi lze vyrovnat pozici, |
| --- | --- |

iii)

futures, ale pouze pokud mají tržní hodnotu, protože jsou obchodovatelné nebo jimi lze vyrovnat pozici,

| iv) | swapy, ale pouze pokud mají tržní hodnotu, protože jsou obchodovatelné nebo jimi lze vyrovnat pozici. |
| --- | --- |

iv)

swapy, ale pouze pokud mají tržní hodnotu, protože jsou obchodovatelné nebo jimi lze vyrovnat pozici.

V případě finančních podniků poskytujících úvěry by tato položka měla být zařazena do položky „ostatní aktiva“.

Deriváty musí být v rozvaze vykazovány v hrubé výši. Jednotlivé derivátové smlouvy s kladnými hrubými tržními hodnotami musí být v rozvaze vykazovány na straně aktiv a smlouvy se zápornými hrubými tržními hodnotami na straně pasiv. Hrubé budoucí závazky vyplývající z derivátových smluv nesmí být vykazovány jako rozvahové položky. Finanční deriváty lze vykazovat v čisté výši podle jiných oceňovacích metod. V případě, že jsou k dispozici pouze čisté pozice nebo jsou pozice vykazovány jinak než v tržní hodnotě, musí být tyto pozice vykazovány jako implicitní.

| 7. | Ostatní aktiva: všechny částky, které nelze přiřadit k jedné z hlavních rozvahových položek, musí být zařazeny do položky „ostatní aktiva“. Tato položka zahrnuje aktiva, jako jsou např. pohledávky z titulu naběhlého úroku z úvěrů a časově rozlišené nájemné z budov, pohledávky z dividend, částky pohledávek nesouvisejících s hlavní obchodní činností ostatních finančních zprostředkovatelů, brutto částky přechodných pohledávek, brutto částky tranzitních pohledávek, ostatní aktiva neurčená samostatně, např. stálá aktiva, úvěry a vklady v závislosti na dílčí kategorii ostatních finančních zprostředkovatelů. |
| --- | --- |

7.

Ostatní aktiva: všechny částky, které nelze přiřadit k jedné z hlavních rozvahových položek, musí být zařazeny do položky „ostatní aktiva“. Tato položka zahrnuje aktiva, jako jsou např. pohledávky z titulu naběhlého úroku z úvěrů a časově rozlišené nájemné z budov, pohledávky z dividend, částky pohledávek nesouvisejících s hlavní obchodní činností ostatních finančních zprostředkovatelů, brutto částky přechodných pohledávek, brutto částky tranzitních pohledávek, ostatní aktiva neurčená samostatně, např. stálá aktiva, úvěry a vklady v závislosti na dílčí kategorii ostatních finančních zprostředkovatelů.

Pasiva

Aktiva/pasiva celkem pasiva celkem se musí rovnat součtu všech položek samostatně uvedených v rozvaze na straně pasiv a musí se rovnat i částce aktiv celkem (viz také položka aktiv “aktiva/pasiva celkem”).

| 1. | Vklady a přijaté úvěry: tato položka zahrnuje:






  — | vklady: převoditelné vklady a ostatní vklady (viz aktiva) uložené u ostatních finančních zprostředkovatelů. Tyto vklady obvykle ukládají měnové finanční instituce, |
| --- | --- | --- |

1.

Vklady a přijaté úvěry: tato položka zahrnuje:

—

vklady: převoditelné vklady a ostatní vklady (viz aktiva) uložené u ostatních finančních zprostředkovatelů. Tyto vklady obvykle ukládají měnové finanční instituce,

| — | úvěry: úvěry poskytnuté vykazujícím ostatním finančním zprostředkovatelům, které nejsou podloženy dokumenty nebo jsou zastoupeny jediným dokumentem, i pokud se stal obchodovatelným. |
| --- | --- |

—

úvěry: úvěry poskytnuté vykazujícím ostatním finančním zprostředkovatelům, které nejsou podloženy dokumenty nebo jsou zastoupeny jediným dokumentem, i pokud se stal obchodovatelným.

| 2. | Emitované dluhové cenné papíry: v některých zemích mohou ostatní finanční zprostředkovatelé emitovat obchodovatelné nástroje, jejichž charakteristiky jsou podobné charakteristikám dluhových cenných papírů, které emitují měnové finanční instituce. V tomto schématu vykazování musí být všechny takové nástroje klasifikovány jako dluhové cenné papíry. |
| --- | --- |

2.

Emitované dluhové cenné papíry: v některých zemích mohou ostatní finanční zprostředkovatelé emitovat obchodovatelné nástroje, jejichž charakteristiky jsou podobné charakteristikám dluhových cenných papírů, které emitují měnové finanční instituce. V tomto schématu vykazování musí být všechny takové nástroje klasifikovány jako dluhové cenné papíry.

| 3. | Kapitál a rezervy: tato položka obsahuje částky vznikající z emisí základního kapitálu vykazujícími ostatními finančními zprostředkovateli akcionářům nebo jiným vlastníkům, které pro držitele představují vlastnická práva k ostatním finančním zprostředkovatelům a obecně i právo podílet se na jejich zisku a na jejich likvidačním zůstatku. Patří sem i prostředky z nerozdělených zisků nebo prostředky přesunuté vykazujícími ostatními finančními zprostředkovateli do rezerv v očekávání pravděpodobných budoucích plateb a závazků. Kapitál a rezervy zahrnují:






  — | základní kapitál, |
| --- | --- | --- |

3.

Kapitál a rezervy: tato položka obsahuje částky vznikající z emisí základního kapitálu vykazujícími ostatními finančními zprostředkovateli akcionářům nebo jiným vlastníkům, které pro držitele představují vlastnická práva k ostatním finančním zprostředkovatelům a obecně i právo podílet se na jejich zisku a na jejich likvidačním zůstatku. Patří sem i prostředky z nerozdělených zisků nebo prostředky přesunuté vykazujícími ostatními finančními zprostředkovateli do rezerv v očekávání pravděpodobných budoucích plateb a závazků. Kapitál a rezervy zahrnují:

—

základní kapitál,

| — | nerozdělené zisky nebo prostředky, |
| --- | --- |

—

nerozdělené zisky nebo prostředky,

| — | opravné položky k úvěrům, cenným papírům a jiným druhům aktiv, |
| --- | --- |

—

opravné položky k úvěrům, cenným papírům a jiným druhům aktiv,

| — | provozní zisk/ztrátu. |
| --- | --- |

—

provozní zisk/ztrátu.

| 4. | Finanční deriváty: viz položka aktiv “finanční deriváty”. |
| --- | --- |

4.

Finanční deriváty: viz položka aktiv “finanční deriváty”.

| 5. | Ostatní závazky: všechny částky, které nelze přiřadit k jedné z hlavních položek na straně pasiv, musí být zařazeny do položky „ostatní pasiva“. Tato položka zahrnuje pasiva jako například přechodné závazky v hrubé výši, tranzitní závazky v hrubé výši, naběhlý úrok z vkladů, závazky z dividend, závazky nesouvisející s hlavní obchodní činností ostatních finančních zprostředkovatelů, rezervy představující závazky vůči třetím osobám, marže v rámci derivátových smluv představující hotovostní zajištění proti úvěrovému riziku, které však zůstává ve vlastnictví vkladatele a které se vkladateli vyplácí po splnění smlouvy, čisté pozice vyplývající z půjček cenných papírů bez hotovostního zajištění, čisté závazky v souvislosti s budoucím vypořádáním transakcí s cennými papíry, ostatní pasiva samostatně neoznačená, např. dluhové cenné papíry, finanční deriváty v závislosti na dílčí kategorii ostatních finančních zprostředkovatelů. |
| --- | --- |

5.

Ostatní závazky: všechny částky, které nelze přiřadit k jedné z hlavních položek na straně pasiv, musí být zařazeny do položky „ostatní pasiva“. Tato položka zahrnuje pasiva jako například přechodné závazky v hrubé výši, tranzitní závazky v hrubé výši, naběhlý úrok z vkladů, závazky z dividend, závazky nesouvisející s hlavní obchodní činností ostatních finančních zprostředkovatelů, rezervy představující závazky vůči třetím osobám, marže v rámci derivátových smluv představující hotovostní zajištění proti úvěrovému riziku, které však zůstává ve vlastnictví vkladatele a které se vkladateli vyplácí po splnění smlouvy, čisté pozice vyplývající z půjček cenných papírů bez hotovostního zajištění, čisté závazky v souvislosti s budoucím vypořádáním transakcí s cennými papíry, ostatní pasiva samostatně neoznačená, např. dluhové cenné papíry, finanční deriváty v závislosti na dílčí kategorii ostatních finančních zprostředkovatelů.

Oddíl 3:
     
  Národní vysvětlivky

| 1. | Zdroje údajů/systém sběru údajů: tato část musí zahrnovat:






  — | zdroje údajů používané k sestavování statistiky ostatních finančních zprostředkovatelů kromě pojišťoven a penzijních fondů, např. statistické úřady, přímé výkaznictví ze strany ostatních finančních zprostředkovatelů a/nebo správců fondů, |
| --- | --- | --- |

1.

Zdroje údajů/systém sběru údajů: tato část musí zahrnovat:

—

zdroje údajů používané k sestavování statistiky ostatních finančních zprostředkovatelů kromě pojišťoven a penzijních fondů, např. statistické úřady, přímé výkaznictví ze strany ostatních finančních zprostředkovatelů a/nebo správců fondů,

| — | podrobnosti o systémech shromažďování údajů, např. dobrovolné vykazování, obchodní šetření, sběr vzorků, výkaznictví, při kterém se uplatňují prahové hodnoty a přepočty na 100 % pokrytí. |
| --- | --- |

—

podrobnosti o systémech shromažďování údajů, např. dobrovolné vykazování, obchodní šetření, sběr vzorků, výkaznictví, při kterém se uplatňují prahové hodnoty a přepočty na 100 % pokrytí.

| 2. | Postupy sestavování statistiky: musí být popsána metoda použitá pro sestavení údajů, např. podrobný popis provedených odhadů/předpokladů a jak jsou agregovány řady v případě, kdy dvě řady mají různou periodicitu. |
| --- | --- |

2.

Postupy sestavování statistiky: musí být popsána metoda použitá pro sestavení údajů, např. podrobný popis provedených odhadů/předpokladů a jak jsou agregovány řady v případě, kdy dvě řady mají různou periodicitu.

| 3. | Právní rámec: musí být poskytnuty zevrubné informace o vnitrostátním právním rámci platném pro příslušné instituce. Zvlášť musí být vyznačeny vazby na právní předpisy Společenství. Je-li do stejné kategorie zařazeno několik druhů institucí, musí být poskytnuty informace za všechny druhy institucí. |
| --- | --- |

3.

Právní rámec: musí být poskytnuty zevrubné informace o vnitrostátním právním rámci platném pro příslušné instituce. Zvlášť musí být vyznačeny vazby na právní předpisy Společenství. Je-li do stejné kategorie zařazeno několik druhů institucí, musí být poskytnuty informace za všechny druhy institucí.

| 4. | Odchylky od zpravodajských pokynů ECB: Národní centrální banky musí poskytnout informace o odchylkách od zpravodajských pokynů.
  Odchylky od zpravodajských pokynů mohou vznikat u:






  — | členění podle nástrojů: pokrytí nástrojů se může lišit od zpravodajských pokynů ECB, např. dva různé nástroje nelze zachytit samostatně, |
| --- | --- | --- |

4.

Odchylky od zpravodajských pokynů ECB: Národní centrální banky musí poskytnout informace o odchylkách od zpravodajských pokynů.

Odchylky od zpravodajských pokynů mohou vznikat u:

—

členění podle nástrojů: pokrytí nástrojů se může lišit od zpravodajských pokynů ECB, např. dva různé nástroje nelze zachytit samostatně,

| — | geografického členění, |
| --- | --- |

—

geografického členění,

| — | sektorového členění, |
| --- | --- |

—

sektorového členění,

| — | oceňovacích metod. |
| --- | --- |

—

oceňovacích metod.

| 5. | Soubor zpravodajských jednotek: Národní centrální banky mohou ve zvláštní dílčí kategorii ostatních finančních zprostředkovatelů klasifikovat všechny instituce, které splňují definici ostatních finančních zprostředkovatelů. Musí popsat všechny instituce, které jsou zahrnuty do každé dílčí kategorie ostatních finančních zprostředkovatelů nebo které jsou z každé takové kategorie vyloučeny. Je-li to možné, musí národní centrální banky poskytovat odhady pokrytí údajů z hlediska celkových aktiv souboru zpravodajských jednotek. |
| --- | --- |

5.

Soubor zpravodajských jednotek: Národní centrální banky mohou ve zvláštní dílčí kategorii ostatních finančních zprostředkovatelů klasifikovat všechny instituce, které splňují definici ostatních finančních zprostředkovatelů. Musí popsat všechny instituce, které jsou zahrnuty do každé dílčí kategorie ostatních finančních zprostředkovatelů nebo které jsou z každé takové kategorie vyloučeny. Je-li to možné, musí národní centrální banky poskytovat odhady pokrytí údajů z hlediska celkových aktiv souboru zpravodajských jednotek.

| 6. | Přerušení historických řad: musí být popsány přerušení a podstatné změny, ke kterým dojde v průběhu času ve shromažďování, zpravodajském pokrytí, schématech vykazování a sestavování historických řad. V případě přerušení je třeba uvést rozsah, ve kterém lze staré a nové údaje považovat za srovnatelné. |
| --- | --- |

6.

Přerušení historických řad: musí být popsány přerušení a podstatné změny, ke kterým dojde v průběhu času ve shromažďování, zpravodajském pokrytí, schématech vykazování a sestavování historických řad. V případě přerušení je třeba uvést rozsah, ve kterém lze staré a nové údaje považovat za srovnatelné.

| 7. | Další poznámky: jakékoli jiné relevantní poznámky nebo údaje. |
| --- | --- |

7.

Další poznámky: jakékoli jiné relevantní poznámky nebo údaje.

| g) | V části 12 přílohy III se oddíl 1 nahrazuje tímto:
  „
  Oddíl 1:
     
  Úvod


  Statistika emisí cenných papírů za eurozónu poskytuje dva hlavní agregáty:






  — | všechny emise rezidentů eurozóny v kterékoli měně a |
| --- | --- | --- |

g)

V části 12 přílohy III se oddíl 1 nahrazuje tímto:

„
  Oddíl 1:
     
  Úvod

Statistika emisí cenných papírů za eurozónu poskytuje dva hlavní agregáty:

—

všechny emise rezidentů eurozóny v kterékoli měně a

| — | všechny emise na celém světě v eurech, tuzemské i mezinárodní. |
| --- | --- |

—

všechny emise na celém světě v eurech, tuzemské i mezinárodní.

Základní rozlišení musí vycházet z rezidentské příslušnosti emitenta, přičemž národní centrální banky Eurosystému společně pokrývají veškeré emise rezidentů eurozóny. Banka pro mezinárodní platby (BIS) vykazuje emise „zbytku světa“, což zahrnuje všechny nerezidenty eurozóny (včetně mezinárodních organizací).

Níže uvedená tabulka shrnuje zpravodajské požadavky.

| | Emise cenných papírů |
| --- | --- |
| ze strany rezidentů eurozóny
  (každá národní centrální banka vykazuje údaje o svých tuzemských rezidentech) | ze strany rezidentů zbytku světa
  (BIS/národní centrální banka) |
| Nezúčastněné členské státy | Ostatní země |
| v eurech/národních denominacích | Blok A | Blok B |
| v jiných měnách (9) | Blok C | Blok D
  nevyžaduje se |

Emise cenných papírů

ze strany rezidentů eurozóny

(každá národní centrální banka vykazuje údaje o svých tuzemských rezidentech)

ze strany rezidentů zbytku světa

(BIS/národní centrální banka)

Nezúčastněné členské státy

Ostatní země

v eurech/národních denominacích

Blok A

Blok B

v jiných měnách (9)

Blok C

Blok D

nevyžaduje se

| h) | V oddílu 2 části 12 přílohy III se dílčí oddíly 4 a 5 nahrazují tímto:
  „4.   Klasifikace emisí

  Emise jsou analyzovány ve dvou širších skupinách: 1) dluhové cenné papíry, tj. cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů (10), a 2) kótované akcie kromě akcií/podílových jednotek investičních fondů (11). Soukromé nabídky jsou zahrnuty v nejvyšší možné míře. Papíry peněžního trhu jsou zahrnuty jako součást dluhových cenných papírů. Nekótované akcie a ostatní majetkové účasti lze vykazovat nepovinně jako dvě samostatné doplňkové (memo) položky.
  Následující nástroje obsažené v databázi Banky pro mezinárodní platby jsou v rámci statistiky emisí cenných papírů klasifikovány jako dluhové cenné papíry:






  — | vkladové listy, |
| --- | --- | --- |

h)

V oddílu 2 části 12 přílohy III se dílčí oddíly 4 a 5 nahrazují tímto:

„4.   Klasifikace emisí

Emise jsou analyzovány ve dvou širších skupinách: 1) dluhové cenné papíry, tj. cenné papíry jiné než akcie kromě finančních derivátů (10), a 2) kótované akcie kromě akcií/podílových jednotek investičních fondů (11). Soukromé nabídky jsou zahrnuty v nejvyšší možné míře. Papíry peněžního trhu jsou zahrnuty jako součást dluhových cenných papírů. Nekótované akcie a ostatní majetkové účasti lze vykazovat nepovinně jako dvě samostatné doplňkové (memo) položky.

Následující nástroje obsažené v databázi Banky pro mezinárodní platby jsou v rámci statistiky emisí cenných papírů klasifikovány jako dluhové cenné papíry:

—

vkladové listy,

| — | obchodní cenné papíry, |
| --- | --- |

—

obchodní cenné papíry,

| — | pokladniční poukázky, |
| --- | --- |

—

pokladniční poukázky,

| — | dluhopisy, |
| --- | --- |

—

dluhopisy,

| — | euro obchodní cenné papíry, |
| --- | --- |

—

euro obchodní cenné papíry,

| — | střednědobé směnky, |
| --- | --- |

—

střednědobé směnky,

| — | ostatní krátkodobé cenné papíry. |
| --- | --- |

—

ostatní krátkodobé cenné papíry.

Neúplné pokrytí nástrojů v rámci statistiky emisí cenných papírů:

| a) | Dluhové cenné papíry






  i) | Krátkodobé dluhové cenné papíry
  Zahrnuty jsou alespoň tyto nástroje:






  — | pokladniční poukázky a ostatní krátkodobé cenné papíry emitované vládními institucemi, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Dluhové cenné papíry

i)

Krátkodobé dluhové cenné papíry

Zahrnuty jsou alespoň tyto nástroje:

—

pokladniční poukázky a ostatní krátkodobé cenné papíry emitované vládními institucemi,

| — | obchodovatelné krátkodobé cenné papíry emitované finančními a nefinančními podniky. Pro tyto cenné papíry se užívá řada označení včetně těchto: obchodní cenné papíry, obchodní směnky, a to vlastní i cizí („commercial bills“, „bills of trade“, „promissory notes“, „bills of exchange“) a vkladové listy, |
| --- | --- |

—

obchodovatelné krátkodobé cenné papíry emitované finančními a nefinančními podniky. Pro tyto cenné papíry se užívá řada označení včetně těchto: obchodní cenné papíry, obchodní směnky, a to vlastní i cizí („commercial bills“, „bills of trade“, „promissory notes“, „bills of exchange“) a vkladové listy,

| — | krátkodobé cenné papíry emitované na základě upsaných dlouhodobých dluhopisových programů, |
| --- | --- |

—

krátkodobé cenné papíry emitované na základě upsaných dlouhodobých dluhopisových programů,

| — | bankovní akcepty. |
| --- | --- |

—

bankovní akcepty.

| ii) | Dlouhodobé dluhové cenné papíry
  Zahrnuty jsou alespoň tyto nástroje (ilustrativní výčet):






  — | dluhopisy na doručitele, |
| --- | --- | --- |

ii)

Dlouhodobé dluhové cenné papíry

Zahrnuty jsou alespoň tyto nástroje (ilustrativní výčet):

—

dluhopisy na doručitele,

| — | podřízené dluhopisy, |
| --- | --- |

—

podřízené dluhopisy,

| — | dluhopisy s volitelnými lhůtami splatnosti, z nichž poslední je déle než za 1 rok, |
| --- | --- |

—

dluhopisy s volitelnými lhůtami splatnosti, z nichž poslední je déle než za 1 rok,

| — | časově neomezené dluhopisy („undated bonds“) či věčné dluhopisy („perpetual bonds“), |
| --- | --- |

—

časově neomezené dluhopisy („undated bonds“) či věčné dluhopisy („perpetual bonds“),

| — | dluhopisy s proměnlivým úročením („variable rate notes“), |
| --- | --- |

—

dluhopisy s proměnlivým úročením („variable rate notes“),

| — | konvertibilní dluhopisy, |
| --- | --- |

—

konvertibilní dluhopisy,

| — | kryté dluhopisy, |
| --- | --- |

—

kryté dluhopisy,

| — | cenné papíry s indexovanou sazbou, u kterých se hodnota jistiny váže na cenový index, cenu zboží nebo na index směnného kurzu, |
| --- | --- |

—

cenné papíry s indexovanou sazbou, u kterých se hodnota jistiny váže na cenový index, cenu zboží nebo na index směnného kurzu,

| — | dluhopisy s hlubokým emisním disážiem („deep-discounted bonds“), |
| --- | --- |

—

dluhopisy s hlubokým emisním disážiem („deep-discounted bonds“),

| — | bezkupónové dluhopisy, |
| --- | --- |

—

bezkupónové dluhopisy,

| — | eurodluhopisy, |
| --- | --- |

—

eurodluhopisy,

| — | globální dluhopisy, |
| --- | --- |

—

globální dluhopisy,

| — | soukromě emitované dluhopisy, |
| --- | --- |

—

soukromě emitované dluhopisy,

| — | cenné papíry, které vznikly na základě konverze úvěrů, |
| --- | --- |

—

cenné papíry, které vznikly na základě konverze úvěrů,

| — | úvěry, které se staly de facto obchodovatelnými, |
| --- | --- |

—

úvěry, které se staly de facto obchodovatelnými,

| — | vyměnitelné dluhopisy a „loan stock“ vyměnitelné za akcie vydávající společnosti či za akcie jiné společnosti, dokud nedojde k výměně. V případech, kdy je možné od základního dluhopisu oddělit opci zakládající právo k výměně za akcie (považuje se za finanční derivát), je tato opce vyloučena, |
| --- | --- |

—

vyměnitelné dluhopisy a „loan stock“ vyměnitelné za akcie vydávající společnosti či za akcie jiné společnosti, dokud nedojde k výměně. V případech, kdy je možné od základního dluhopisu oddělit opci zakládající právo k výměně za akcie (považuje se za finanční derivát), je tato opce vyloučena,

| — | akcie nebo cenné papíry, které poskytují pevný výnos, ale které nezajišťují účast na rozdělení zůstatkové hodnoty při zrušení společnosti, včetně neúčastnických preferenčních akcií, |
| --- | --- |

—

akcie nebo cenné papíry, které poskytují pevný výnos, ale které nezajišťují účast na rozdělení zůstatkové hodnoty při zrušení společnosti, včetně neúčastnických preferenčních akcií,

| — | finanční aktiva emitovaná v rámci sekuritizace úvěrů, hypoték, závazků z kreditních karet, pohledávek a ostatních aktiv. |
| --- | --- |

—

finanční aktiva emitovaná v rámci sekuritizace úvěrů, hypoték, závazků z kreditních karet, pohledávek a ostatních aktiv.

Vyloučeny jsou tyto nástroje:

| — | transakce s cennými papíry, které jsou součástí repo obchodů, |
| --- | --- |

—

transakce s cennými papíry, které jsou součástí repo obchodů,

| — | emise neobchodovatelných cenných papírů, |
| --- | --- |

—

emise neobchodovatelných cenných papírů,

| — | neobchodovatelné úvěry. |
| --- | --- |

—

neobchodovatelné úvěry.

Emise dlouhodobých dluhových cenných papírů se dělí na:

| — | emise s pevnou sazbou, tj. dluhopisy, u nichž se jmenovitá hodnota kupónového výnosu v době životnosti emise nemění, |
| --- | --- |

—

emise s pevnou sazbou, tj. dluhopisy, u nichž se jmenovitá hodnota kupónového výnosu v době životnosti emise nemění,

| — | emise s proměnlivou sazbou, tj. dluhopisy, u nichž se kupón nebo jistina váže na úrokovou sazbu nebo nějaký jiný index, v důsledku čehož má kupónový výnos během životnosti emise proměnlivou jmenovitou hodnotu, |
| --- | --- |

—

emise s proměnlivou sazbou, tj. dluhopisy, u nichž se kupón nebo jistina váže na úrokovou sazbu nebo nějaký jiný index, v důsledku čehož má kupónový výnos během životnosti emise proměnlivou jmenovitou hodnotu,

| — | bezkupónové dluhopisy, tj. nástroje, které nejsou spojeny s periodickými kupónovými výnosy. Obvykle jsou takové dluhopisy vydávány s emisním disážiem a jsou spláceny za jmenovitou hodnotu. Většina disážia představuje ekvivalent úroku naběhlého po dobu životnosti dluhopisu. |
| --- | --- |

—

bezkupónové dluhopisy, tj. nástroje, které nejsou spojeny s periodickými kupónovými výnosy. Obvykle jsou takové dluhopisy vydávány s emisním disážiem a jsou spláceny za jmenovitou hodnotu. Většina disážia představuje ekvivalent úroku naběhlého po dobu životnosti dluhopisu.

| b) | Kótované akcie
  Kótované akcie zahrnují:






  — | akcie emitované kapitálovými společnostmi, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena, |
| --- | --- | --- |

b)

Kótované akcie

Kótované akcie zahrnují:

—

akcie emitované kapitálovými společnostmi, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena,

| — | zpětně odkoupené akcie v kapitálových společnostech, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena, |
| --- | --- |

—

zpětně odkoupené akcie v kapitálových společnostech, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena,

| — | dividendové akcie emitované kapitálovými společnostmi, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena, |
| --- | --- |

—

dividendové akcie emitované kapitálovými společnostmi, v nichž je odpovědnost společníků za závazky společnosti omezena,

| — | prioritní nebo preferenční akcie nebo akcie, které zajišťují účast na rozdělení zůstatkové hodnoty při zrušení společnosti. Tyto akcie mohou být kótované nebo nekótované na uznávané burze, |
| --- | --- |

—

prioritní nebo preferenční akcie nebo akcie, které zajišťují účast na rozdělení zůstatkové hodnoty při zrušení společnosti. Tyto akcie mohou být kótované nebo nekótované na uznávané burze,

| — | připadá-li to v úvahu, soukromé nabídky. |
| --- | --- |

—

připadá-li to v úvahu, soukromé nabídky.

Pokud je společnost privatizována a stát si ponechá část akcií, ale druhá část je kótována na regulovaném trhu, eviduje se celá částka kapitálu společnosti v rámci zůstatků kótovaných akcií, protože všechny akcie by potenciálně mohly být kdykoli obchodovány za tržní hodnotu. To platí i v případě, že je část akcií prodána velkým investorům a pouze zbývající část, tj. „free float“, je obchodována na burze cenných papírů.

Kótované akcie nezahrnují:

| — | akcie nabídnuté k prodeji, ale při emisi nepřevzaté, |
| --- | --- |

—

akcie nabídnuté k prodeji, ale při emisi nepřevzaté,

| — | dluhopisy a „loan stock“ vyměnitelné za akcie. Zahrnují se až poté, co jsou za akcie vyměněny, |
| --- | --- |

—

dluhopisy a „loan stock“ vyměnitelné za akcie. Zahrnují se až poté, co jsou za akcie vyměněny,

| — | podíly společníků s neomezeným ručením v osobních společnostech, |
| --- | --- |

—

podíly společníků s neomezeným ručením v osobních společnostech,

| — | investice vládních institucí do kapitálu mezinárodních organizací, které jsou založeny v právní formě obchodních kapitálových společností, |
| --- | --- |

—

investice vládních institucí do kapitálu mezinárodních organizací, které jsou založeny v právní formě obchodních kapitálových společností,

| — | emise prémiových akcií v okamžiku emise a emise akcií při štěpení akcií. Prémiové akcie a štěpené akcie jsou však zahrnuty nerozlišené do celkového stavu kótovaných akcií. |
| --- | --- |

—

emise prémiových akcií v okamžiku emise a emise akcií při štěpení akcií. Prémiové akcie a štěpené akcie jsou však zahrnuty nerozlišené do celkového stavu kótovaných akcií.

5.   Měna emise

Dluhopisy s dvojí měnou, u kterých je dluhopis splácen nebo kupón placen v měně odlišné od denominace dluhopisu, musí být klasifikovány podle denominace dluhopisu. Pokud je globální dluhopis emitován ve více než jedné měně, musí být každá část vykázána jako samostatná emise podle měny emise. Pokud jsou emise denominovány ve dvou měnách, například 70 % v eurech a 30 % v amerických dolarech, musí být příslušné složky emise, je-li to možné, vykázány samostatně podle jejich měnové denominace. Tedy 70 % emise musí být vykázáno jako emise v eurech/národních denominacích (12) a 30 % jako emise v jiných měnách. V případě, že není možné samostatně určit měnové složky emise, musí být skutečné členění podle zpravodajské země uvedeno v národních vysvětlivkách.

Kótované akcie musí být považovány za emitované v měně země, ve které je společnost rezidentem; emise akcií v jiných měnách jsou zanedbatelné nebo neexistují. Údaje o kótovaných akciích se tedy týkají všech emisí rezidentů eurozóny.

| i) | Vkládá se nová část 12a, která zní:
  „ČÁST 12a


  Dodatečná měsíční statistika úrokových sazeb měnových finančních institucí (do ECB se předává do konce pracovní doby 19. pracovního dne po skončení referenčního měsíce)

  TABULKA 1 (13) | Sektor | Druh nástroje | Počáteční doba fixace úrokové sazby | Ukazatel pro nové obchody | Zpravodajská povinnost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Úvěry
  (v EUR) | nefinančním podnikům | úvěry do výše 1 mil. EUR | pohyblivá sazba a počáteční fixace úrokové sazby do 1 roku | 24 | AAR/NDER, objem |
| počáteční fixace úrokové sazby nad 1 rok a do 5 let | 25 | AAR/NDER, objem |
| počáteční fixace úrokové sazby nad 5 let | 26 | AAR/NDER, objem |
| úvěry nad 1 mil. EUR | pohyblivá sazba a počáteční fixace úrokové sazby do 1 roku | 27 | AAR/NDER, částka |
| počáteční fixace úrokové sazby nad 1 rok a do 5 let | 28 | AAR/NDER, objem |
| počáteční fixace úrokové sazby nad 5 let | 29 | AAR/NDER, objem |

i)

Vkládá se nová část 12a, která zní:

„ČÁST 12a

Dodatečná měsíční statistika úrokových sazeb měnových finančních institucí (do ECB se předává do konce pracovní doby 19. pracovního dne po skončení referenčního měsíce)

TABULKA 1 (13)

Sektor

Druh nástroje

Počáteční doba fixace úrokové sazby

Ukazatel pro nové obchody

Zpravodajská povinnost

Úvěry

(v EUR)

nefinančním podnikům

úvěry do výše 1 mil. EUR

pohyblivá sazba a počáteční fixace úrokové sazby do 1 roku

24

AAR/NDER, objem

počáteční fixace úrokové sazby nad 1 rok a do 5 let

25

AAR/NDER, objem

počáteční fixace úrokové sazby nad 5 let

26

AAR/NDER, objem

úvěry nad 1 mil. EUR

pohyblivá sazba a počáteční fixace úrokové sazby do 1 roku

27

AAR/NDER, částka

počáteční fixace úrokové sazby nad 1 rok a do 5 let

28

AAR/NDER, objem

počáteční fixace úrokové sazby nad 5 let

29

AAR/NDER, objem

TABULKA 2 (14)

| | Sektor | Druh nástroje | Ukazatel pro nové obchody | Zpravodajská povinnost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Úvěry
  (v EUR) | domácnostem | revolvingové úvěry a přečerpání, bezúročné a úročené pohledávky z kreditních karet | 86 | AAR/NDER, objem |
| nefinančním podnikům | revolvingové úvěry a přečerpání, bezúročné a úročené pohledávky z kreditních karet | 87 | AAR/NDER, objem |

Sektor

Druh nástroje

Ukazatel pro nové obchody

Zpravodajská povinnost

Úvěry

(v EUR)

domácnostem

revolvingové úvěry a přečerpání, bezúročné a úročené pohledávky z kreditních karet

86

AAR/NDER, objem

nefinančním podnikům

revolvingové úvěry a přečerpání, bezúročné a úročené pohledávky z kreditních karet

87

AAR/NDER, objem

| j) | V části 13 se oddíly 1 a 2 nahrazují tímto:
  „
  Oddíl 1:
     
  Zúčtovací prostředky


  Zúčtovací prostředky jsou aktiva nebo pohledávky za aktivy, které se používají k platbám.
  TABULKA 1

  Zúčtovací prostředky, které používají instituce jiné než měnové finanční instituce
   (15)








  (v mil. EUR) |
| --- | --- |
| | Položky |
| | I. | Závazky národních centrálních bank
  Vklady u národních centrálních bank |

j)

V části 13 se oddíly 1 a 2 nahrazují tímto:

„
  Oddíl 1:
     
  Zúčtovací prostředky

Zúčtovací prostředky jsou aktiva nebo pohledávky za aktivy, které se používají k platbám.

TABULKA 1

Zúčtovací prostředky, které používají instituce jiné než měnové finanční instituce
   (15)

(v mil. EUR)

Položky

I.

Závazky národních centrálních bank

Vklady u národních centrálních bank

| II. | Závazky ostatních měnových finančních institucí
  Vklady u ostatních měnových finančních institucí |
| --- | --- |

II.

Závazky ostatních měnových finančních institucí

Vklady u ostatních měnových finančních institucí

| I.a | Jednodenní vklady - euro |
| --- | --- |

I.a

Jednodenní vklady - euro

tuzemských ústředních vládních institucí

tuzemských ústředních vládních institucí

ústředních vládních institucí ostatních členských států eurozóny

ústředních vládních institucí eurozóny

zbytku světa kromě bank

zbytku světa kromě bank

| I.b | Jednodenní vklady - ostatní měny |
| --- | --- |

I.b

Jednodenní vklady - ostatní měny

tuzemských ústředních vládních institucí

tuzemských ústředních vládních institucí

ústředních vládních institucí ostatních členských států eurozóny

ústředních vládních institucí eurozóny

zbytku světa kromě bank

zbytku světa kromě bank

| I.c | Převoditelné vklady (16) - všechny měny |
| --- | --- |

I.c

Převoditelné vklady (16) - všechny měny

tuzemských vládních institucí

tuzemských vládních institucí

tuzemských ostatních rezidentských sektorů

tuzemských ostatních rezidentských sektorů

vládních institucí ostatních členských států eurozóny

vládních institucí ostatních členských států eurozóny

ostatních rezidentských sektorů ostatních členských států eurozóny

ostatních rezidentských sektorů ostatních členských států eurozóny

zbytku světa kromě bank

zbytku světa kromě bank

TABULKA 2

Zúčtovací prostředky, které používají úvěrové instituce

(v mil. EUR)

Položky

Jednodenní vklady v eurech u ostatních úvěrových institucí (konec období)

Převoditelné jednodenní vklady v eurech u ostatních úvěrových institucí (konec období)

Doplňková (memo) položka:

Vnitrodenní úvěr od centrální banky v eurech (průměr za poslední udržovací období) (17)

Oddíl 2:
     
  Instituce, které nabízejí platební služby

Instituce, které nabízejí platební služby, jsou právně nezávislé instituce, jež působí ve vykazující zemi:

| — | centrální banka, |
| --- | --- |

—

centrální banka,

| — | úvěrové instituce, které jsou zapsány v obchodním rejstříku ve vykazující zemi (včetně „institucí elektronických peněz“), |
| --- | --- |

—

úvěrové instituce, které jsou zapsány v obchodním rejstříku ve vykazující zemi (včetně „institucí elektronických peněz“),

| — | pobočky úvěrových institucí se sídlem v eurozóně, |
| --- | --- |

—

pobočky úvěrových institucí se sídlem v eurozóně,

| — | pobočky úvěrových institucí se sídlem v EHP mimo eurozónu, |
| --- | --- |

—

pobočky úvěrových institucí se sídlem v EHP mimo eurozónu,

| — | pobočky bank se sídlem mimo EHP, |
| --- | --- |

—

pobočky bank se sídlem mimo EHP,

| — | ostatní instituce, které nabízejí platební služby institucím jiným než měnovým finančním institucím.
  TABULKA 3

  Instituce, které nabízejí platební služby institucím jiným než měnovým finančním institucím
   (15)







  Položky |
| --- | --- |
| Centrální banka | Počet úřadoven |
| Počet jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než měnových finančních institucí (18) (v tisících) |
| Počet převoditelných jednodenních vkladů (19) |
| Úvěrové instituce bez ohledu na jejich zápis do obchodního rejstříku | Počet jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než měnových finančních institucí (18) (v tisících)
  z toho: dostupné prostřednictvím internetu/PC (18) (v tisících) |
| Počet převoditelných jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než měnových finančních institucí (18), (19) (v tisících)
  z toho: dostupné prostřednictvím internetu/PC (18), (19) (v tisících) |
| - | Úvěrové instituce zapsané do obchodního rejstříku ve vykazující zemi |

—

ostatní instituce, které nabízejí platební služby institucím jiným než měnovým finančním institucím.

TABULKA 3

Instituce, které nabízejí platební služby institucím jiným než měnovým finančním institucím
   (15)

Položky

Centrální banka

Počet úřadoven

Počet jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než měnových finančních institucí (18) (v tisících)

Počet převoditelných jednodenních vkladů (19)

Úvěrové instituce bez ohledu na jejich zápis do obchodního rejstříku

Počet jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než měnových finančních institucí (18) (v tisících)

z toho: dostupné prostřednictvím internetu/PC (18) (v tisících)

Počet převoditelných jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než měnových finančních institucí (18), (19) (v tisících)

z toho: dostupné prostřednictvím internetu/PC (18), (19) (v tisících)

-

Úvěrové instituce zapsané do obchodního rejstříku ve vykazující zemi

Počet institucí (20)

Počet úřadoven

Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než měnových finančních institucí (v milionech EUR)

Hodnota převoditelných jednodenních vkladů (21)

| - | Pobočky úvěrových institucí se sídlem v eurozóně |
| --- | --- |

-

Pobočky úvěrových institucí se sídlem v eurozóně

Počet institucí (20)

Počet úřadoven

Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než měnových finančních institucí (v milionech EUR)

Hodnota převoditelných jednodenních vkladů (21)

| - | Pobočky úvěrových institucí se sídlem v EHP mimo eurozónu |
| --- | --- |

-

Pobočky úvěrových institucí se sídlem v EHP mimo eurozónu

Počet institucí (20)

Počet úřadoven

Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než měnových finančních institucí (v milionech EUR)

Hodnota převoditelných jednodenních vkladů (21)

| - | Pobočky bank se sídlem mimo EHP |
| --- | --- |

-

Pobočky bank se sídlem mimo EHP

Počet institucí (20)

Počet úřadoven

Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než měnových finančních institucí (v milionech EUR)

Hodnota převoditelných jednodenních vkladů (21)

Ostatní instituce, které nabízejí platební služby institucím jiným než měnovým finančním institucím

Počet institucí (20)

Počet úřadoven

Počet jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než měnových finančních institucí (18) (v tisících)

Hodnota jednodenních vkladů v držbě institucí jiných než měnových finančních institucí (v milionech EUR)

Hodnota převoditelných jednodenních vkladů (21)

Doplňkové (memo) položky

Instituce elektronických peněz

Počet institucí (20)

Zůstatková hodnota elektronických peněz emitovaných institucemi elektronických peněz a držených subjekty jinými, než je emitent, včetně úvěrových institucí jiných, než je emitent (v milionech EUR)

| — | Počet úřadoven zahrnuje ústředí instituce, nabízí-li platební služby s bezhotovostním vzájemným zúčtováním a vypořádáním. Mobilní úřadovny nejsou zahrnuty. Každá provozovna zřízená v téže vykazující zemi se počítá zvlášť, |
| --- | --- |

—

Počet úřadoven zahrnuje ústředí instituce, nabízí-li platební služby s bezhotovostním vzájemným zúčtováním a vypořádáním. Mobilní úřadovny nejsou zahrnuty. Každá provozovna zřízená v téže vykazující zemi se počítá zvlášť,

| — | vklady dostupné prostřednictvím internetu/PC: vklady, k nimž je dán přístup a které lze používat elektronickou cestou prostřednictvím internetového nebo PC bankovnictví s použitím speciálního programového vybavení a vyhrazených telefonních linek. Vklady s přístupem prostřednictvím telefonního bankovnictví nebo GSM bankovnictví nejsou zahrnuty, ledaže jsou rovněž dostupné prostřednictvím aplikací internetového bankovnictví nebo aplikací PC bankovnictví. |
| --- | --- |

—

vklady dostupné prostřednictvím internetu/PC: vklady, k nimž je dán přístup a které lze používat elektronickou cestou prostřednictvím internetového nebo PC bankovnictví s použitím speciálního programového vybavení a vyhrazených telefonních linek. Vklady s přístupem prostřednictvím telefonního bankovnictví nebo GSM bankovnictví nejsou zahrnuty, ledaže jsou rovněž dostupné prostřednictvím aplikací internetového bankovnictví nebo aplikací PC bankovnictví.

| k) | V části 13 oddílu 5 se úvodní část nahrazuje tímto:
  „Mezibankovní platební systémy jsou zahrnuty bez ohledu na to, zda jsou spravovány centrální bankou nebo soukromým provozovatelem. Údaje se poskytují podle jednotlivých systémů. Uvádějí se jen systémy, které zpracovávají významný objem obchodů. Jedná se zejména o systémy, které jsou uvedeny v textové části Modré knihy. Systémy jsou zahrnuty, pokud byly v provozu kdykoli během předcházejících pěti referenčních let.
  Mezibankovní platební systémy se dělí na systémy, které jsou součástí TARGET2/TARGET, a platební systémy jiné než TARGET:






  — | systém, který je součástí TARGET2/TARGET, je národní systém zúčtování jednotlivých plateb v reálném čase (RTGS), který je jako součást TARGET2/TARGET uveden v obecných zásadách ECB/2007/2 ze dne 26. dubna 2007 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (22) nebo v obecných zásadách ECB/2005/16 ze dne 30. prosince 2005 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET) (23), platební mechanismus ECB (EPM) nebo systém RTGS členského státu, který dosud nepřijal euro, jenž byl k systému TARGET přímo připojen a podepsal dohodu TARGET, |
| --- | --- | --- |

k)

V části 13 oddílu 5 se úvodní část nahrazuje tímto:

„Mezibankovní platební systémy jsou zahrnuty bez ohledu na to, zda jsou spravovány centrální bankou nebo soukromým provozovatelem. Údaje se poskytují podle jednotlivých systémů. Uvádějí se jen systémy, které zpracovávají významný objem obchodů. Jedná se zejména o systémy, které jsou uvedeny v textové části Modré knihy. Systémy jsou zahrnuty, pokud byly v provozu kdykoli během předcházejících pěti referenčních let.

Mezibankovní platební systémy se dělí na systémy, které jsou součástí TARGET2/TARGET, a platební systémy jiné než TARGET:

—

systém, který je součástí TARGET2/TARGET, je národní systém zúčtování jednotlivých plateb v reálném čase (RTGS), který je jako součást TARGET2/TARGET uveden v obecných zásadách ECB/2007/2 ze dne 26. dubna 2007 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET2) (22) nebo v obecných zásadách ECB/2005/16 ze dne 30. prosince 2005 o transevropském expresním automatizovaném systému zúčtování plateb v reálném čase (TARGET) (23), platební mechanismus ECB (EPM) nebo systém RTGS členského státu, který dosud nepřijal euro, jenž byl k systému TARGET přímo připojen a podepsal dohodu TARGET,

| — | platební systém jiný než TARGET je mezibankovní platební systém, který není součástí systému TARGET2/TARGET. |
| --- | --- |

—

platební systém jiný než TARGET je mezibankovní platební systém, který není součástí systému TARGET2/TARGET.

| l) | V části 13 se tabulka 7 nahrazuje tímto:
  „TABULKA 7

  Účast ve vybraných mezibankovních platebních systémech
   (24)








  Položky |
| --- | --- |
| Systém, který je součástí TARGET | Platební systém jiný než TARGET
  (viz seznam platebních systémů) |
| Platební systém pro platby vysoké hodnoty - LVPS
  (vykazuje se samostatně za každý LVPS 1, 2, 3, 4) | Systém pro klientské platby
  (vykazuje se samostatně za každý platební systém pro klientské platby 1, 2, 3, 4, 5, 6) |
| Počet účastníků






  a) | Počet účastníků
  z toho: | Úvěrové instituce |

l)

V části 13 se tabulka 7 nahrazuje tímto:

„TABULKA 7

Účast ve vybraných mezibankovních platebních systémech
   (24)

Položky

Systém, který je součástí TARGET

Platební systém jiný než TARGET

(viz seznam platebních systémů)

Platební systém pro platby vysoké hodnoty - LVPS

(vykazuje se samostatně za každý LVPS 1, 2, 3, 4)

Systém pro klientské platby

(vykazuje se samostatně za každý platební systém pro klientské platby 1, 2, 3, 4, 5, 6)

Počet účastníků

a)

Počet účastníků

z toho:

Úvěrové instituce

| | Centrální banka |
| --- | --- |

Centrální banka

| | Ostatní přímí účastníci |
| --- | --- |

Ostatní přímí účastníci

z toho:

| — | Veřejná správa |
| --- | --- |

—

Veřejná správa

| — | Poštovní instituce |
| --- | --- |

—

Poštovní instituce

| — | Organizace zajišťující vzájemné zúčtování a vypořádání |
| --- | --- |

—

Organizace zajišťující vzájemné zúčtování a vypořádání

| — | Ostatní finanční instituce |
| --- | --- |

—

Ostatní finanční instituce

| — | Ostatní |
| --- | --- |

—

Ostatní

| b) | Nepřímí účastníci |
| --- | --- |

b)

Nepřímí účastníci

Počet účastníků

| a) | Přímí účastníci
  z toho: | Úvěrové instituce |
| --- | --- | --- |

a)

Přímí účastníci

z toho:

Úvěrové instituce

| | Centrální banka |
| --- | --- |

Centrální banka

| | Ostatní přímí účastníci |
| --- | --- |

Ostatní přímí účastníci

z toho

| — | Veřejná správa |
| --- | --- |

—

Veřejná správa

| — | Poštovní instituce |
| --- | --- |

—

Poštovní instituce

| — | Organizace zajišťující vzájemné zúčtování a vypořádání |
| --- | --- |

—

Organizace zajišťující vzájemné zúčtování a vypořádání

| — | Ostatní finanční instituce |
| --- | --- |

—

Ostatní finanční instituce

| — | Ostatní |
| --- | --- |

—

Ostatní

| b) | Nepřímí účastníci |
| --- | --- |

b)

Nepřímí účastníci

Počet účastníků

| a) | Přímí účastníci
  z toho: | Úvěrové instituce |
| --- | --- | --- |

a)

Přímí účastníci

z toho:

Úvěrové instituce

| | Centrální banka |
| --- | --- |

Centrální banka

| | Ostatní přímí účastníci |
| --- | --- |

Ostatní přímí účastníci

z toho

| — | Veřejná správa |
| --- | --- |

—

Veřejná správa

| — | Poštovní instituce |
| --- | --- |

—

Poštovní instituce

| — | Organizace zajišťující vzájemné zúčtování a vypořádání |
| --- | --- |

—

Organizace zajišťující vzájemné zúčtování a vypořádání

| — | Ostatní finanční instituce |
| --- | --- |

—

Ostatní finanční instituce

| — | Ostatní |
| --- | --- |

—

Ostatní

| b) | Nepřímí účastníci |
| --- | --- |

b)

Nepřímí účastníci

| m) | „Seznam platebních systémů v tabulkách 7, 8 a 9“ na konci části 13 se zrušuje. |
| --- | --- |

m)

„Seznam platebních systémů v tabulkách 7, 8 a 9“ na konci části 13 se zrušuje.

| n) | Vkládá se nová část 16, která zní:
  „ČÁST 16


  Úvěry nefinančním podnikům podle odvětví činnosti

  Národní centrální banky vykazují údaje za jednotlivé sekce podle vzoru I nebo, nejsou-li údaje za jednotlivé sekce k dispozici, podle vzoru II.
  Národní centrální banky vykazují zůstatky týkající se úvěrů tuzemským nefinančním podnikům a úvěrů nefinančním podnikům jiných zúčastněných členských států (jsou-k dispozici) odděleně. Veškeré údaje se vykazují v milionech EUR.








  Vzor I | Vzor II |
| --- | --- | --- |
| 1 | A. | Zemědělství, lesnictví a rybářství |

n)

Vkládá se nová část 16, která zní:

„ČÁST 16

Úvěry nefinančním podnikům podle odvětví činnosti

Národní centrální banky vykazují údaje za jednotlivé sekce podle vzoru I nebo, nejsou-li údaje za jednotlivé sekce k dispozici, podle vzoru II.

Národní centrální banky vykazují zůstatky týkající se úvěrů tuzemským nefinančním podnikům a úvěrů nefinančním podnikům jiných zúčastněných členských států (jsou-k dispozici) odděleně. Veškeré údaje se vykazují v milionech EUR.

Vzor I

Vzor II

1

A.

Zemědělství, lesnictví a rybářství

1

| A. | Zemědělství, lesnictví a rybářství |
| --- | --- |

A.

Zemědělství, lesnictví a rybářství

2

| B. | Těžba a dobývání |
| --- | --- |

B.

Těžba a dobývání

2

| B. | Těžba a dobývání |
| --- | --- |

B.

Těžba a dobývání

3

| C. | Zpracovatelský průmysl |
| --- | --- |

C.

Zpracovatelský průmysl

3

| C. | Zpracovatelský průmysl |
| --- | --- |

C.

Zpracovatelský průmysl

4

| D. | Dodávání elektřiny, plynu, páry a klimatizovaného vzduchu |
| --- | --- |

D.

Dodávání elektřiny, plynu, páry a klimatizovaného vzduchu

4

| D. | Dodávání elektřiny, plynu, páry a klimatizovaného vzduchu
  - |
| --- | --- |

D.

Dodávání elektřiny, plynu, páry a klimatizovaného vzduchu

+

| E. | Zásobování vodou a činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi |
| --- | --- |

E.

Zásobování vodou a činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi

5

| E. | Zásobování vodou a činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi |
| --- | --- |

E.

Zásobování vodou a činnosti související s odpadními vodami, odpady a sanacemi

6

| F. | Stavebnictví |
| --- | --- |

F.

Stavebnictví

5

| F. | Stavebnictví |
| --- | --- |

F.

Stavebnictví

7

| G. | Velkoobchod a maloobchod. Opravy a údržba motorových vozidel |
| --- | --- |

G.

Velkoobchod a maloobchod. Opravy a údržba motorových vozidel

6

| G. | Velkoobchod a maloobchod. Opravy a údržba motorových vozidel |
| --- | --- |

G.

Velkoobchod a maloobchod. Opravy a údržba motorových vozidel

8

| I. | Ubytování, stravování a pohostinství |
| --- | --- |

I.

Ubytování, stravování a pohostinství

7

| I. | Ubytování, stravování a pohostinství |
| --- | --- |

I.

Ubytování, stravování a pohostinství

9

| H. | Doprava a skladování |
| --- | --- |

H.

Doprava a skladování

8

| H. | Doprava a skladování
  - |
| --- | --- |

H.

Doprava a skladování

+

| J. | Informační a komunikační činnosti |
| --- | --- |

J.

Informační a komunikační činnosti

10

| J. | Informační a komunikační činnosti |
| --- | --- |

J.

Informační a komunikační činnosti

11

| L. | Činnosti v oblasti nemovitostí |
| --- | --- |

L.

Činnosti v oblasti nemovitostí

9

| L. | Činnosti v oblasti nemovitostí
  - |
| --- | --- |

L.

Činnosti v oblasti nemovitostí

+

| M. | Odborné, vědecké a technické činnosti
  - |
| --- | --- |

M.

Odborné, vědecké a technické činnosti

+

| N. | Administrativní a podpůrné činnosti |
| --- | --- |

N.

Administrativní a podpůrné činnosti

12

| M. | Odborné, vědecké a technické činnosti |
| --- | --- |

M.

Odborné, vědecké a technické činnosti

13

| N. | Administrativní a podpůrné činnosti |
| --- | --- |

N.

Administrativní a podpůrné činnosti

14

Všechny ostatní sekce relevantní pro nefinanční podniky

10

Všechny ostatní sekce relevantní pro nefinanční podniky

Poznámka: Písmena odkazují na odpovídající klasifikaci NACE Rev. 2.“

| 2. | Příloha IV se mění takto:






  a) | V části 2 se bod 3.1 nahrazuje tímto:






  „3.1 | Identifikátor souboru údajů „ECB_BSI1“ se používá k vymezení klíčů řad pro údaje týkající se:






  — | rozvahové statistiky měnových finančních institucí, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Příloha IV se mění takto:

a)

V části 2 se bod 3.1 nahrazuje tímto:

„3.1

Identifikátor souboru údajů „ECB_BSI1“ se používá k vymezení klíčů řad pro údaje týkající se:

—

rozvahové statistiky měnových finančních institucí,

| — | elektronických peněz, |
| --- | --- |

—

elektronických peněz,

| — | rozvahové statistiky úvěrových institucí, |
| --- | --- |

—

rozvahové statistiky úvěrových institucí,

| — | rozvahové statistiky fondů peněžního trhu, |
| --- | --- |

—

rozvahové statistiky fondů peněžního trhu,

| — | závazků ústředních vládních institucí z vkladů a hotovosti a cenných papírů v držbě ústředních vládních institucí, |
| --- | --- |

—

závazků ústředních vládních institucí z vkladů a hotovosti a cenných papírů v držbě ústředních vládních institucí,

| — | doplňkových (memo) položek, |
| --- | --- |

—

doplňkových (memo) položek,

| — | doplňujících údajů o rozvahových položkách, které národní centrální banky vykazují MMF prostřednictvím služeb ECB, |
| --- | --- |

—

doplňujících údajů o rozvahových položkách, které národní centrální banky vykazují MMF prostřednictvím služeb ECB,

| — | úvěrů měnových finančních institucí, které byly sekuritizovány a prodány třetím osobám, |
| --- | --- |

—

úvěrů měnových finančních institucí, které byly sekuritizovány a prodány třetím osobám,

| — | statistiky základu pro stanovení minimálních rezerv, |
| --- | --- |

—

statistiky základu pro stanovení minimálních rezerv,

| — | údajů o makroukazateli, |
| --- | --- |

—

údajů o makroukazateli,

| — | údajů o úvěrech poskytnutých nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti.“ |
| --- | --- |

—

údajů o úvěrech poskytnutých nefinančním podnikům v členění podle odvětví činnosti.“

| b) | V části 4 oddílu 3 se tabulka s názvem „UNIT (Jednotka)“ nahrazuje tímto:
  „UNIT (Jednotka)







  BSI | Pro členské státy eurozóny: EUR |
| --- | --- | --- |
| SSI | Pro členské státy eurozóny: EUR
  Pro řady vykazované jako absolutní hodnoty a pro indexy: PURE_NUMB
  Pro řady vykazované jako procenta: PCT |
| OFI | Pro členské státy eurozóny: EUR |
| MIR | Pro objemy obchodů: EUR
  Pro úrokové sazby: PCPA |
| SEC | Pro členské státy eurozóny: EUR |
| PSS | Pro řady původních jednotek (tabulky 4, 5, 7 a 8 v části 13 přílohy III) a řady měr koncentrace (tabulky 8 a 9 v části 13 přílohy III): PURE_NUMB
  Pro řady hodnot transakcí v TARGET2 (tabulka 8 v části 13 přílohy III): EUR
  Pro řady hodnot transakcí zúčastněných členských států (tabulky 6 a 9 v části 13 přílohy III): EUR |
| IVF | Pro členské státy eurozóny: EUR“ |

b)

V části 4 oddílu 3 se tabulka s názvem „UNIT (Jednotka)“ nahrazuje tímto:

„UNIT (Jednotka)

BSI

Pro členské státy eurozóny: EUR

SSI

Pro členské státy eurozóny: EUR

Pro řady vykazované jako absolutní hodnoty a pro indexy: PURE_NUMB

Pro řady vykazované jako procenta: PCT

OFI

Pro členské státy eurozóny: EUR

MIR

Pro objemy obchodů: EUR

Pro úrokové sazby: PCPA

SEC

Pro členské státy eurozóny: EUR

PSS

Pro řady původních jednotek (tabulky 4, 5, 7 a 8 v části 13 přílohy III) a řady měr koncentrace (tabulky 8 a 9 v části 13 přílohy III): PURE_NUMB

Pro řady hodnot transakcí v TARGET2 (tabulka 8 v části 13 přílohy III): EUR

Pro řady hodnot transakcí zúčastněných členských států (tabulky 6 a 9 v části 13 přílohy III): EUR

IVF

Pro členské státy eurozóny: EUR“

| 3. | Příloha V se mění takto:






  a) | V části 2 oddílu 1 pododdílu 3 se bod 2 nahrazuje tímto:






  „2. | Změny v klasifikaci vznikají z celé řady příčin. Změna v sektorové klasifikaci protistran může nastat z toho důvodu, že dojde k převodu orgánu veřejného sektoru do soukromého sektoru nebo že fúze nebo rozdělení změní hlavní činnost společnosti.“ |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Příloha V se mění takto:

a)

V části 2 oddílu 1 pododdílu 3 se bod 2 nahrazuje tímto:

„2.

Změny v klasifikaci vznikají z celé řady příčin. Změna v sektorové klasifikaci protistran může nastat z toho důvodu, že dojde k převodu orgánu veřejného sektoru do soukromého sektoru nebo že fúze nebo rozdělení změní hlavní činnost společnosti.“

| b) | V části 3 oddílu 2 pododdílu 1 se doplňuje bod 4, který zní:






  „4. | Snížení hodnoty úvěrů, ke kterému dojde v okamžiku, kdy je úvěr sekuritizován, a snížení hodnoty/odpisy spravovaných úvěrů se ECB vykazují při vynaložení nejvyššího úsilí podle tabulky 3 (25). |
| --- | --- | --- |

b)

V části 3 oddílu 2 pododdílu 1 se doplňuje bod 4, který zní:

„4.

Snížení hodnoty úvěrů, ke kterému dojde v okamžiku, kdy je úvěr sekuritizován, a snížení hodnoty/odpisy spravovaných úvěrů se ECB vykazují při vynaložení nejvyššího úsilí podle tabulky 3 (25).

| c) | V části 3 oddílu 2 pododdílu 2 se bod 5 nahrazuje tímto:






  „5. | Nařízení dává flexibilitu, pokud jde o druh údajů, které jsou potřebné k výpočtu změny ocenění cenných papírů, a formu, v níž se tyto údaje shromažďují a sestavují. O metodě rozhodují národní centrální banky, přičemž jsou dány tyto možnosti:
  —   měnové finanční instituce vykazují úpravy: měnové finanční instituce vykazují úpravy, které se týkají každé položky a odrážejí změny v ocenění způsobené změnou ceny. Národní centrální banky, které zvolí tuto metodu, agregují úpravy vykazované měnovými finančními institucemi pro účely přenosu údajů do ECB,
  —   měnové finanční instituce vykazují transakce: měnové finanční instituce akumulují v průběhu měsíce transakce a předávají národní centrální bance hodnotu nákupu a prodeje cenných papírů. Je přípustné sestavovat a národní centrální bance předávat čisté transakce. Národní centrální banky, které obdrží údaje o transakcích, musí vypočítat „úpravu z přecenění“ jako zbytek z rozdílu mezi stavy a transakcemi a ostatními úpravami a předat úpravu z přecenění ECB v souladu s těmito obecnými zásadami,
  —   vykazování podle jednotlivých cenných papírů: měnové finanční instituce vykazují národním centrálním bankám všechny relevantní informace o držbě cenných papírů, jako je například nominální hodnota, účetní hodnota, tržní hodnota, prodej a nákup, a to podle jednotlivých cenných papírů. Díky této informaci mohou národní centrální banky získávat přesné informace o „úpravě z přecenění“, jež se má předávat ECB. Tato metoda má vyjít vstříc národním centrálním bankám, které již tímto způsobem postupují při shromažďování údajů na místní úrovni.“ |
| --- | --- | --- |

c)

V části 3 oddílu 2 pododdílu 2 se bod 5 nahrazuje tímto:

„5.

Nařízení dává flexibilitu, pokud jde o druh údajů, které jsou potřebné k výpočtu změny ocenění cenných papírů, a formu, v níž se tyto údaje shromažďují a sestavují. O metodě rozhodují národní centrální banky, přičemž jsou dány tyto možnosti:

—   měnové finanční instituce vykazují úpravy: měnové finanční instituce vykazují úpravy, které se týkají každé položky a odrážejí změny v ocenění způsobené změnou ceny. Národní centrální banky, které zvolí tuto metodu, agregují úpravy vykazované měnovými finančními institucemi pro účely přenosu údajů do ECB,

—   měnové finanční instituce vykazují transakce: měnové finanční instituce akumulují v průběhu měsíce transakce a předávají národní centrální bance hodnotu nákupu a prodeje cenných papírů. Je přípustné sestavovat a národní centrální bance předávat čisté transakce. Národní centrální banky, které obdrží údaje o transakcích, musí vypočítat „úpravu z přecenění“ jako zbytek z rozdílu mezi stavy a transakcemi a ostatními úpravami a předat úpravu z přecenění ECB v souladu s těmito obecnými zásadami,

—   vykazování podle jednotlivých cenných papírů: měnové finanční instituce vykazují národním centrálním bankám všechny relevantní informace o držbě cenných papírů, jako je například nominální hodnota, účetní hodnota, tržní hodnota, prodej a nákup, a to podle jednotlivých cenných papírů. Díky této informaci mohou národní centrální banky získávat přesné informace o „úpravě z přecenění“, jež se má předávat ECB. Tato metoda má vyjít vstříc národním centrálním bankám, které již tímto způsobem postupují při shromažďování údajů na místní úrovni.“

| d) | Dodatek III se zrušuje. |
| --- | --- |

d)

Dodatek III se zrušuje.

| 4. | Příloha VI se mění takto:






  a) | Část 1 se nahrazuje tímto:
  „ČÁST 1


  Proměnné pro účely seznamu měnových finančních institucí pro statistické účely








  Název proměnné | Popis proměnné | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| object_request | Tato proměnná upřesňuje druh zaslané aktualizace měnové finanční instituce a může nabývat jedné ze sedmi předem definovaných hodnot:
  „mfi_req_new“: upřesňuje, že je podávána informace o nové měnové finanční instituci,
  „mfi_req_mod“: upřesňuje, že je podávána informace o změnách existující měnové finanční instituce,
  „mfi_req_del“: upřesňuje, že je podávána informace o existující měnové finanční instituci, která má být zrušena,
  „mfi_req_merger“: upřesňuje, že je podávána informace o institucích, které se účastní fúze (26),
  „mfi_req_realloc“: upřesňuje, že je požadováno přeřazení zrušené proměnné mfi_id nové měnové finanční instituci,
  „mfi_req_mod_id_realloc“: upřesňuje, že je požadována změna proměnné mfi_id existující měnové finanční instituce na proměnnou mfi_id zrušené měnové finanční instituce,
  „mfi_req_mod_id“: upřesňuje, že je požadována změna „mfi_id“. | Povinná |
| mfi_id | Tato proměnná je primární klíč pro soubor údajů o měnové finanční instituci. Specifikuje jedinečný identifikační kód měnové finanční instituce a skládá se ze dvou částí: „host“ a „id“. Hodnoty obou částí by spolu měly zajistit jedinečnost „mfi_id“ pro danou měnovou finanční instituci. | Povinná |
| host | Tato proměnná specifikuje zemi registrace měnové finanční instituce ve formě dvoumístného ISO kódu země. | Povinná, je-li součástí identifikačního kódu |
| id | Tato proměnná specifikuje identifikační kód měnové finanční instituce (bez dvoumístného ISO kódu země „host“ jako prefixu) | Povinná, je-li součástí identifikačního kódu |
| name | Tato proměnná specifikuje úplný název měnové finanční instituce, pod kterým je registrována, včetně určení právní formy společnosti (tj. Plc, Ltd, SpA atd.). | Povinná |
| address | Tato proměnná specifikuje podrobné údaje o tom, kde se měnová finanční instituce nachází, přičemž je složena ze čtyř částí: „postal_address“, „postal_box“, „postal_code“ a „city“. | Povinná pro žádosti „new“ a „mod“ |
| postal_address | Tato proměnná specifikuje název ulice a číslo budovy. | Povinná pro žádosti „new“ a „mod“ |
| postal_box | Tato proměnná specifikuje číslo poštovní přihrádky, přičemž se použijí národní zvyklosti pro poštovní přihrádky. | Povinná pro žádosti „new“ a „mod“ |
| postal_code | Tato proměnná specifikuje PSČ, přičemž se použijí zvyklosti národních poštovních systémů. | Povinná pro žádosti „new“ a „mod“ |
| city | Tato proměnná specifikuje město, ve kterém se instituce nachází. | Povinná pro žádosti „new“ a „mod“ |
| category | Tato proměnná označuje druh měnové finanční instituce a může nabývat jedné ze čtyř předem definovaných hodnot: „central bank“ (centrální banka), „credit institution“ (úvěrová instituce), „money market fund“ (fond peněžního trhu) nebo „other institution“ (jiná instituce). | Povinná pro žádosti „new“ a „mod“ |
| report | Tato proměnná označuje, zda měnová finanční instituce vykazuje měsíční rozvahové statistiky či nikoli, a může nabývat jedné ze dvou předem definovaných hodnot, jejichž souběžné použití je vyloučeno: i) „true“, pokud se na měnovou finanční instituci vztahuje zpravodajská povinnost v plném rozsahu; nebo ii) „false“, pokud se na měnovou finanční instituci zpravodajská povinnost v plném rozsahu nevztahuje. | Povinná pro žádosti „new“ a „mod“ |
| order_r | Tato proměnná označuje požadované pořadí v seznamu měnových finančních institucí, pokud nelze uplatnit anglické abecední pořadí. Každé měnové finanční instituci musí být přiřazena numerická hodnota ve vzestupném pořadí. | Nepovinná |
| head_of_branch | Tato proměnná označuje, že měnová finanční instituce je zahraniční pobočkou. Může nabývat jedné ze tří hodnot: „non_eu_head“, „eu_non_mfi_head“ a „eu_mfi_head“. | Povinná pro zahraniční pobočky |
| non_eu_head | Tato proměnná označuje, že ústředí není rezidentem EU, a je složena ze dvou částí: „host“ a „name“. | Povinná pro zahraniční pobočky |
| eu_non_mfi_head | Tato proměnná označuje, že ústředí je rezidentem EU a není měnovou finanční institucí. Skládá se ze dvou částí: „non_mfi_id“ (země registrace a identifikační kód) a „name“ (název ústředí). Identifikační kód instituce jiné než měnové finanční instituce může být buď „OFI“ (ostatní finanční instituce), nebo dvoumístný ISO kód země se sufixem uvádějícím příslušnou sektorovou klasifikaci podle ESA 95. | Povinná pro zahraniční pobočky |
| eu_mfi_head | Tato proměnná označuje, že ústředí je rezidentem EU a je měnovou finanční institucí. Hodnotu této proměnné tvoří „mfi_id“. | Povinná pro zahraniční pobočky |
| sub-merger | Tato proměnná se používá k vykazování institucí, jejichž „date“ (datum) právní účinnosti fúze je stejné, přičemž se skládá ze čtyř částí: „date“, „comment“, „involved_mfi“ a „involved_non_mfi“. | Povinná pro fúze |
| involved_mfi | Tato proměnná specifikuje, že měnová finanční instituce se účastní přeshraniční fúze. Hodnotu této proměnné tvoří „mfi_ref“. | Povinná pro přeshraniční fúze |
| involved_non_mfi | Tato proměnná specifikuje, že fúze se účastní instituce jiná než měnová finanční instituce. Hodnotu této proměnné tvoří „non_mfi_obj“. | Povinná pro fúze |
| mfi_ref | Tato proměnná uvádí podrobné údaje o měnové finanční instituci, která se účastní přeshraniční fúze, a skládá se ze dvou částí: „mfi_id“ a „name“. | Povinná pro přeshraniční fúze |
| non_mfi_obj | Tato proměnná uvádí podrobné údaje o instituci jiné než měnové finanční instituci, která se účastní fúze s měnovou finanční institucí, přičemž se skládá se dvou částí: „non_mfi_id“ a „name“. | Povinná pro fúze |
| non_mfi_id | Tato proměnná uvádí podrobné údaje o instituci jiné než měnové finanční instituci, která se účastní fúze s měnovou finanční institucí, přičemž se skládá se dvou částí: „host“ a „id“. | Povinná pro fúze |

4.

Příloha VI se mění takto:

a)

Část 1 se nahrazuje tímto:

„ČÁST 1

Proměnné pro účely seznamu měnových finančních institucí pro statistické účely

Název proměnné

Popis proměnné

Status

object_request

Tato proměnná upřesňuje druh zaslané aktualizace měnové finanční instituce a může nabývat jedné ze sedmi předem definovaných hodnot:

„mfi_req_new“: upřesňuje, že je podávána informace o nové měnové finanční instituci,

„mfi_req_mod“: upřesňuje, že je podávána informace o změnách existující měnové finanční instituce,

„mfi_req_del“: upřesňuje, že je podávána informace o existující měnové finanční instituci, která má být zrušena,

„mfi_req_merger“: upřesňuje, že je podávána informace o institucích, které se účastní fúze (26),

„mfi_req_realloc“: upřesňuje, že je požadováno přeřazení zrušené proměnné mfi_id nové měnové finanční instituci,

„mfi_req_mod_id_realloc“: upřesňuje, že je požadována změna proměnné mfi_id existující měnové finanční instituce na proměnnou mfi_id zrušené měnové finanční instituce,

„mfi_req_mod_id“: upřesňuje, že je požadována změna „mfi_id“.

Povinná

mfi_id

Tato proměnná je primární klíč pro soubor údajů o měnové finanční instituci. Specifikuje jedinečný identifikační kód měnové finanční instituce a skládá se ze dvou částí: „host“ a „id“. Hodnoty obou částí by spolu měly zajistit jedinečnost „mfi_id“ pro danou měnovou finanční instituci.

Povinná

host

Tato proměnná specifikuje zemi registrace měnové finanční instituce ve formě dvoumístného ISO kódu země.

Povinná, je-li součástí identifikačního kódu

id

Tato proměnná specifikuje identifikační kód měnové finanční instituce (bez dvoumístného ISO kódu země „host“ jako prefixu)

Povinná, je-li součástí identifikačního kódu

name

Tato proměnná specifikuje úplný název měnové finanční instituce, pod kterým je registrována, včetně určení právní formy společnosti (tj. Plc, Ltd, SpA atd.).

Povinná

address

Tato proměnná specifikuje podrobné údaje o tom, kde se měnová finanční instituce nachází, přičemž je složena ze čtyř částí: „postal_address“, „postal_box“, „postal_code“ a „city“.

Povinná pro žádosti „new“ a „mod“

postal_address

Tato proměnná specifikuje název ulice a číslo budovy.

Povinná pro žádosti „new“ a „mod“

postal_box

Tato proměnná specifikuje číslo poštovní přihrádky, přičemž se použijí národní zvyklosti pro poštovní přihrádky.

Povinná pro žádosti „new“ a „mod“

postal_code

Tato proměnná specifikuje PSČ, přičemž se použijí zvyklosti národních poštovních systémů.

Povinná pro žádosti „new“ a „mod“

city

Tato proměnná specifikuje město, ve kterém se instituce nachází.

Povinná pro žádosti „new“ a „mod“

category

Tato proměnná označuje druh měnové finanční instituce a může nabývat jedné ze čtyř předem definovaných hodnot: „central bank“ (centrální banka), „credit institution“ (úvěrová instituce), „money market fund“ (fond peněžního trhu) nebo „other institution“ (jiná instituce).

Povinná pro žádosti „new“ a „mod“

report

Tato proměnná označuje, zda měnová finanční instituce vykazuje měsíční rozvahové statistiky či nikoli, a může nabývat jedné ze dvou předem definovaných hodnot, jejichž souběžné použití je vyloučeno: i) „true“, pokud se na měnovou finanční instituci vztahuje zpravodajská povinnost v plném rozsahu; nebo ii) „false“, pokud se na měnovou finanční instituci zpravodajská povinnost v plném rozsahu nevztahuje.

Povinná pro žádosti „new“ a „mod“

order_r

Tato proměnná označuje požadované pořadí v seznamu měnových finančních institucí, pokud nelze uplatnit anglické abecední pořadí. Každé měnové finanční instituci musí být přiřazena numerická hodnota ve vzestupném pořadí.

Nepovinná

head_of_branch

Tato proměnná označuje, že měnová finanční instituce je zahraniční pobočkou. Může nabývat jedné ze tří hodnot: „non_eu_head“, „eu_non_mfi_head“ a „eu_mfi_head“.

Povinná pro zahraniční pobočky

non_eu_head

Tato proměnná označuje, že ústředí není rezidentem EU, a je složena ze dvou částí: „host“ a „name“.

Povinná pro zahraniční pobočky

eu_non_mfi_head

Tato proměnná označuje, že ústředí je rezidentem EU a není měnovou finanční institucí. Skládá se ze dvou částí: „non_mfi_id“ (země registrace a identifikační kód) a „name“ (název ústředí). Identifikační kód instituce jiné než měnové finanční instituce může být buď „OFI“ (ostatní finanční instituce), nebo dvoumístný ISO kód země se sufixem uvádějícím příslušnou sektorovou klasifikaci podle ESA 95.

Povinná pro zahraniční pobočky

eu_mfi_head

Tato proměnná označuje, že ústředí je rezidentem EU a je měnovou finanční institucí. Hodnotu této proměnné tvoří „mfi_id“.

Povinná pro zahraniční pobočky

sub-merger

Tato proměnná se používá k vykazování institucí, jejichž „date“ (datum) právní účinnosti fúze je stejné, přičemž se skládá ze čtyř částí: „date“, „comment“, „involved_mfi“ a „involved_non_mfi“.

Povinná pro fúze

involved_mfi

Tato proměnná specifikuje, že měnová finanční instituce se účastní přeshraniční fúze. Hodnotu této proměnné tvoří „mfi_ref“.

Povinná pro přeshraniční fúze

involved_non_mfi

Tato proměnná specifikuje, že fúze se účastní instituce jiná než měnová finanční instituce. Hodnotu této proměnné tvoří „non_mfi_obj“.

Povinná pro fúze

mfi_ref

Tato proměnná uvádí podrobné údaje o měnové finanční instituci, která se účastní přeshraniční fúze, a skládá se ze dvou částí: „mfi_id“ a „name“.

Povinná pro přeshraniční fúze

non_mfi_obj

Tato proměnná uvádí podrobné údaje o instituci jiné než měnové finanční instituci, která se účastní fúze s měnovou finanční institucí, přičemž se skládá se dvou částí: „non_mfi_id“ a „name“.

Povinná pro fúze

non_mfi_id

Tato proměnná uvádí podrobné údaje o instituci jiné než měnové finanční instituci, která se účastní fúze s měnovou finanční institucí, přičemž se skládá se dvou částí: „host“ a „id“.

Povinná pro fúze

| b) | Část 2 se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

Část 2 se zrušuje.

| 5. | Příloha VII se mění takto:






  a) | Část 1 se nahrazuje tímto:
  „ČÁST 1


  Proměnné pro vykazování seznamu investičních fondů pro statistické účely








  Název proměnné | Popis proměnné | Status |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| object_request | Tato proměnná upřesňuje druh zaslané aktualizace investičního fondu a může nabývat jedné z osmi předem definovaných hodnot:
  „if_req_new“: informace o novém investičním fondu
  „if_req_mod“: informace o změnách investičního fondu
  „if_req_del“: informace o investičním fondu, který má být zrušen
  „if_req_merger“: informace o institucích, které se účastní fúze (27)

  „if_req_realloc“: přeřazení zrušeného ‚if_id‘ novému investičnímu fondu
  „if_req_mod_id_realloc“: změna ‚if_id‘ investičního fondu na ‚if_id‘ zrušeného investičního fondu
  „if_req_mod_id“: změna ‚if_id‘
  „if_req_nav“: informace o čisté hodnotě aktiv na jednotlivý investiční fond | Povinná |
| If_confidentiality_flag | Tato proměnná označuje status důvěrnosti celého záznamu. Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby Evropského systému centrálních bank (ESCB); nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti)
  Vyžaduje-li se částečná důvěrnost kterékoli konkrétní proměnné, použije se hodnota ‚F‘ | Povinná |
| if_id | Primární klíč pro soubor údajů o investičním fondu, který specifikuje jedinečný identifikační kód investičního fondu (dále jen ‚identifikační kód‘), přičemž se skládá ze dvou částí: ‚host‘ a ‚id‘. Hodnoty obou částí by spolu měly zajistit jedinečnost ‚if_id‘ pro daný investiční fond | Povinná |
| host | Dvoumístný ISO kód země, v níž je investiční fond registrován – jedna ze dvou částí proměnné ‚if_id‘ – viz výše | Povinná, je-li součástí identifikačního kódu |
| id | Identifikační kód investičního fondu – jedna ze dvou částí proměnné ‚if_id‘ – viz výše | Povinná, je-li součástí identifikačního kódu |
| name | Úplný název investičního fondu, pod kterým je registrován, včetně určení právní formy společnosti, tj. Plc, Ltd, SpA atd. | Povinná |
| address | Podrobné údaje o tom, kde se nachází investiční fond, případně jeho správcovská společnost, přičemž se tato proměnná skládá ze čtyř částí: ‚postal_address‘, ‚postal_box‘, ‚postal_code‘ a ‚city‘ | Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘ |
| postal_address | Název ulice a číslo budovy | Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘ |
| postal_box | Číslo poštovní přihrádky podle národních zvyklostí pro poštovní přihrádky | Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘ |
| postal_code | Poštovní směrovací číslo podle zvyklostí národních poštovních systémů | Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘ |
| city | Město, ve kterém se investiční fond nachází | Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘ |
| management company name | Úplný název správcovské společnosti investičního fondu, pod kterým je registrována. Pokud tato informace chybí, musí být vykázána hodnota ‚not available‘ (není k dispozici) (pokud investiční fond správcovskou společnost má) nebo »not applicable« (neuplatňuje se) (pokud investiční fond správcovskou společnost nemá) | Povinná |
| management company name_confidentiality_flag | Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o názvu správcovské společnosti
  Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti) | Povinná |
| investment policy | Druh aktiva, do kterého je investiční portfolio primárně investováno. Lze použít sedm předem definovaných hodnot: ‚bonds‘ (dluhopisy), ‚equities‘ (akcie), ‚hedge‘ (zajišťovací), ‚mixed‘ (smíšené), ‚real estate‘ (nemovitosti), ‚other‘ (ostatní) nebo ‚not available‘ (není k dispozici) | |
| investment policy_confidentiality_flag | Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o investiční politice
  Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti) | Povinná |
| variability of the capital | Tato proměnná určuje právní formu, kterou může investiční fond mít, a nabývá jedné ze tří předem definovaných hodnot: ‚open-end‘ (otevřený) nebo ‚closed-end‘ (uzavřený) nebo ‚not available‘ (není k dispozici) | Povinná |
| variability of the capital_confidentiality_flag | Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o variabilitě kapitálu
  Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti) | Povinná |
| structure_1 | Tato proměnná specifikuje strukturu investičního fondu a může nabývat jedné ze tří předem definovaných hodnot: ‚UCITS‘ (28) (SKIPCP) nebo ‚non-UCITS‘ (subjekt jiný než SKIPCP) nebo ‚not available‘ (není k dispozici) | Povinná |
| structure_1_confidentiality_flag | Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o variabilní struktuře_1
  Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti) | Povinná |
| structure_2 | Podrobnější informace o struktuře investičního fondu pomocí jedné z 11 předem definovaných hodnot. Viz část 2 níže | Povinná |
| structure_2_confidentiality_flag | Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o variabilní struktuře_2
  Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti) | Povinná |
| sub-fund | Tato proměnná specifikuje, zda je investiční fond podfondem, a může nabývat jedné ze čtyř předem definovaných hodnot: ‚yes‘ (ano) nebo ‚no‘ (ne) nebo ‚not available‘ (není k dispozici) nebo ‚not applicable‘ (neuplatňuje se) | Povinná |
| sub-fund_confidentiality_flag | Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o variabilním podfondu
  Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti) | Povinná |
| ISIN codes | Tato proměnná specifikuje kódy ISIN (29) pro každou třídu akcií za investiční fond. Tato proměnná se skládá z několika částí včetně odkazu na: ‚ISIN_1‘, ‚ISIN_2‘, ‚ISIN_3‘, ‚ISIN_4‘ a ‚ISIN_n‘. Za jednotlivý investiční fond musí být vykázány všechny příslušné kódy ISIN. Je-li vykazován investiční fond, u kterého se kódy ISIN neuplatňují, musí být pro ‚ISIN_1‘ vykázán dvanáctimístný znak ‚XXXXXXXXXXXX‘ | Povinná |
| If_req_nav | Tato proměnná specifikuje, že je zasílána informace o čisté hodnotě aktiv investičního fondu. Skládá se ze dvou částí: ‚if_nav_value‘ a ‚if_nav_date‘ Pokud tato informace chybí, musí se vykázat hodnota ‚not available‘ (není k dispozici) | Povinná každoročně |
| nav_confidentiality_flag | Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o čisté hodnotě aktiv
  Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti) | Povinná |
| sub-merger | Tato proměnná se používá k vykazování institucí, jejichž ‚date‘ (datum) právní účinnosti fúze je stejné, přičemž se skládá ze čtyř částí: ‚date‘, ‚comment‘, ‚involved_if‘ a ‚involved_non_if‘ | Povinná pro fúze |
| involved_if | Tato proměnná specifikuje, že investiční fond se účastní přeshraniční fúze. Hodnotu této proměnné tvoří ‚if_ref‘ | Povinná pro přeshraniční fúze |
| involved_non_if | Tato proměnná specifikuje, že fúze s investičním fondem se účastní subjekt, který není investičním fondem. Hodnotu této proměnné tvoří ‚non_if_obj‘ | Povinná pro fúze |
| if_ref | Tato proměnná uvádí podrobné údaje o investičním fondu, který se účastní přeshraniční fúze, a skládá se ze dvou částí: ‚if_id‘ a ‚name‘ | Povinná pro přeshraniční fúze |
| non_if_obj | Tato proměnná uvádí podrobné údaje o subjektu, který není investičním fondem a který se účastní fúze s investičním fondem, přičemž se skládá ze dvou částí: ‚non_if_id‘ a ‚name‘ | Povinná pro fúze |
| non_if_id | Tato proměnná uvádí podrobné údaje o subjektu, který není investičním fondem a který se účastní fúze s investičním fondem, přičemž se skládá ze dvou částí: ‚host‘ a ‚id‘ | Povinná pro fúze |
| free_text | Vysvětlující informace o investičním fondu | |

5.

Příloha VII se mění takto:

a)

Část 1 se nahrazuje tímto:

„ČÁST 1

Proměnné pro vykazování seznamu investičních fondů pro statistické účely

Název proměnné

Popis proměnné

Status

object_request

Tato proměnná upřesňuje druh zaslané aktualizace investičního fondu a může nabývat jedné z osmi předem definovaných hodnot:

„if_req_new“: informace o novém investičním fondu

„if_req_mod“: informace o změnách investičního fondu

„if_req_del“: informace o investičním fondu, který má být zrušen

„if_req_merger“: informace o institucích, které se účastní fúze (27)

„if_req_realloc“: přeřazení zrušeného ‚if_id‘ novému investičnímu fondu

„if_req_mod_id_realloc“: změna ‚if_id‘ investičního fondu na ‚if_id‘ zrušeného investičního fondu

„if_req_mod_id“: změna ‚if_id‘

„if_req_nav“: informace o čisté hodnotě aktiv na jednotlivý investiční fond

Povinná

If_confidentiality_flag

Tato proměnná označuje status důvěrnosti celého záznamu. Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby Evropského systému centrálních bank (ESCB); nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti)

Vyžaduje-li se částečná důvěrnost kterékoli konkrétní proměnné, použije se hodnota ‚F‘

Povinná

if_id

Primární klíč pro soubor údajů o investičním fondu, který specifikuje jedinečný identifikační kód investičního fondu (dále jen ‚identifikační kód‘), přičemž se skládá ze dvou částí: ‚host‘ a ‚id‘. Hodnoty obou částí by spolu měly zajistit jedinečnost ‚if_id‘ pro daný investiční fond

Povinná

host

Dvoumístný ISO kód země, v níž je investiční fond registrován – jedna ze dvou částí proměnné ‚if_id‘ – viz výše

Povinná, je-li součástí identifikačního kódu

id

Identifikační kód investičního fondu – jedna ze dvou částí proměnné ‚if_id‘ – viz výše

Povinná, je-li součástí identifikačního kódu

name

Úplný název investičního fondu, pod kterým je registrován, včetně určení právní formy společnosti, tj. Plc, Ltd, SpA atd.

Povinná

address

Podrobné údaje o tom, kde se nachází investiční fond, případně jeho správcovská společnost, přičemž se tato proměnná skládá ze čtyř částí: ‚postal_address‘, ‚postal_box‘, ‚postal_code‘ a ‚city‘

Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘

postal_address

Název ulice a číslo budovy

Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘

postal_box

Číslo poštovní přihrádky podle národních zvyklostí pro poštovní přihrádky

Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘

postal_code

Poštovní směrovací číslo podle zvyklostí národních poštovních systémů

Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘

city

Město, ve kterém se investiční fond nachází

Povinná pro žádosti ‚new‘ a ‚mod‘

management company name

Úplný název správcovské společnosti investičního fondu, pod kterým je registrována. Pokud tato informace chybí, musí být vykázána hodnota ‚not available‘ (není k dispozici) (pokud investiční fond správcovskou společnost má) nebo »not applicable« (neuplatňuje se) (pokud investiční fond správcovskou společnost nemá)

Povinná

management company name_confidentiality_flag

Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o názvu správcovské společnosti

Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti)

Povinná

investment policy

Druh aktiva, do kterého je investiční portfolio primárně investováno. Lze použít sedm předem definovaných hodnot: ‚bonds‘ (dluhopisy), ‚equities‘ (akcie), ‚hedge‘ (zajišťovací), ‚mixed‘ (smíšené), ‚real estate‘ (nemovitosti), ‚other‘ (ostatní) nebo ‚not available‘ (není k dispozici)

investment policy_confidentiality_flag

Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o investiční politice

Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti)

Povinná

variability of the capital

Tato proměnná určuje právní formu, kterou může investiční fond mít, a nabývá jedné ze tří předem definovaných hodnot: ‚open-end‘ (otevřený) nebo ‚closed-end‘ (uzavřený) nebo ‚not available‘ (není k dispozici)

Povinná

variability of the capital_confidentiality_flag

Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o variabilitě kapitálu

Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti)

Povinná

structure_1

Tato proměnná specifikuje strukturu investičního fondu a může nabývat jedné ze tří předem definovaných hodnot: ‚UCITS‘ (28) (SKIPCP) nebo ‚non-UCITS‘ (subjekt jiný než SKIPCP) nebo ‚not available‘ (není k dispozici)

Povinná

structure_1_confidentiality_flag

Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o variabilní struktuře_1

Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti)

Povinná

structure_2

Podrobnější informace o struktuře investičního fondu pomocí jedné z 11 předem definovaných hodnot. Viz část 2 níže

Povinná

structure_2_confidentiality_flag

Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o variabilní struktuře_2

Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti)

Povinná

sub-fund

Tato proměnná specifikuje, zda je investiční fond podfondem, a může nabývat jedné ze čtyř předem definovaných hodnot: ‚yes‘ (ano) nebo ‚no‘ (ne) nebo ‚not available‘ (není k dispozici) nebo ‚not applicable‘ (neuplatňuje se)

Povinná

sub-fund_confidentiality_flag

Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o variabilním podfondu

Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti)

Povinná

ISIN codes

Tato proměnná specifikuje kódy ISIN (29) pro každou třídu akcií za investiční fond. Tato proměnná se skládá z několika částí včetně odkazu na: ‚ISIN_1‘, ‚ISIN_2‘, ‚ISIN_3‘, ‚ISIN_4‘ a ‚ISIN_n‘. Za jednotlivý investiční fond musí být vykázány všechny příslušné kódy ISIN. Je-li vykazován investiční fond, u kterého se kódy ISIN neuplatňují, musí být pro ‚ISIN_1‘ vykázán dvanáctimístný znak ‚XXXXXXXXXXXX‘

Povinná

If_req_nav

Tato proměnná specifikuje, že je zasílána informace o čisté hodnotě aktiv investičního fondu. Skládá se ze dvou částí: ‚if_nav_value‘ a ‚if_nav_date‘ Pokud tato informace chybí, musí se vykázat hodnota ‚not available‘ (není k dispozici)

Povinná každoročně

nav_confidentiality_flag

Tato proměnná označuje status důvěrnosti informace o čisté hodnotě aktiv

Je třeba vybrat jednu ze tří předem definovaných hodnot: ‚F‘ (bez omezení, nedůvěrné), ‚N‘ (důvěrné; lze zpřístupnit pouze pro potřeby ESCB; nelze zpřístupnit externě) nebo ‚C‘ (důvěrné; nelze zpřístupnit ESCB ani veřejnosti)

Povinná

sub-merger

Tato proměnná se používá k vykazování institucí, jejichž ‚date‘ (datum) právní účinnosti fúze je stejné, přičemž se skládá ze čtyř částí: ‚date‘, ‚comment‘, ‚involved_if‘ a ‚involved_non_if‘

Povinná pro fúze

involved_if

Tato proměnná specifikuje, že investiční fond se účastní přeshraniční fúze. Hodnotu této proměnné tvoří ‚if_ref‘

Povinná pro přeshraniční fúze

involved_non_if

Tato proměnná specifikuje, že fúze s investičním fondem se účastní subjekt, který není investičním fondem. Hodnotu této proměnné tvoří ‚non_if_obj‘

Povinná pro fúze

if_ref

Tato proměnná uvádí podrobné údaje o investičním fondu, který se účastní přeshraniční fúze, a skládá se ze dvou částí: ‚if_id‘ a ‚name‘

Povinná pro přeshraniční fúze

non_if_obj

Tato proměnná uvádí podrobné údaje o subjektu, který není investičním fondem a který se účastní fúze s investičním fondem, přičemž se skládá ze dvou částí: ‚non_if_id‘ a ‚name‘

Povinná pro fúze

non_if_id

Tato proměnná uvádí podrobné údaje o subjektu, který není investičním fondem a který se účastní fúze s investičním fondem, přičemž se skládá ze dvou částí: ‚host‘ a ‚id‘

Povinná pro fúze

free_text

Vysvětlující informace o investičním fondu

| b) | Část 3 se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

Část 3 se zrušuje.

| 6. | Příloha VIII se mění takto:






  a) | V části 1 se popis proměnné „ISIN codes“ nahrazuje tímto:
  „Tato proměnná specifikuje kódy ISIN (30) všech cenných papírů vydaných účelovou finanční společností pro sekuritizaci. Tato proměnná se skládá z několika částí včetně odkazu na: „ISIN_1“, „ISIN_2“, „ISIN_3“, „ISIN_4“ a „ISIN_n“. Minimálním požadavkem je, aby byl vykázán alespoň jeden kód ISIN (ISIN_1). Je-li vykazována účelová finanční společnost pro sekuritizaci, u které se kódy ISIN neuplatňují nebo nejsou k dispozici, musí být pro „ISIN_1“ vykázán dvanáctimístný znak „XXXXXXXXXXXX“. |
| --- | --- | --- |

6.

Příloha VIII se mění takto:

a)

V části 1 se popis proměnné „ISIN codes“ nahrazuje tímto:

„Tato proměnná specifikuje kódy ISIN (30) všech cenných papírů vydaných účelovou finanční společností pro sekuritizaci. Tato proměnná se skládá z několika částí včetně odkazu na: „ISIN_1“, „ISIN_2“, „ISIN_3“, „ISIN_4“ a „ISIN_n“. Minimálním požadavkem je, aby byl vykázán alespoň jeden kód ISIN (ISIN_1). Je-li vykazována účelová finanční společnost pro sekuritizaci, u které se kódy ISIN neuplatňují nebo nejsou k dispozici, musí být pro „ISIN_1“ vykázán dvanáctimístný znak „XXXXXXXXXXXX“.

| b) | Část 2 se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

Část 2 se zrušuje.

---

(1)  Úpravy z reklasifikace se ECB předávají pro všechna pole; úpravy z přecenění pouze pro pole označená znaménkem #.

(2)  Pokud se týče této tabulky, vykazují se ECB pouze úpravy z reklasifikace.

(3)  Úpravy z reklasifikace se uplatňují jen pokud se týče polí 568 až 613; úpravy vyplývající ze snížení hodnoty se uplatňují na všechna pole.“

(4)  Centrální protistrany

(5)  Podnikatelské subjekty s jediným vlastníkem / neregistrovaná společenství.

(6)  Podnikatelské subjekty s jediným vlastníkem / neregistrovaná společenství.

(7)  Úř. věst. L 250, 2.10.2003, s. 10.“

(8)  rozvaze měnových finančních institucí se nerozlišuje mezi vklady a úvěry na straně aktiv a pasiv. Namísto toho se všechny neobchodovatelné prostředky uložené u měnových finančních institucí/půjčené měnovým finančním institucím (= pasiva) považují za „vklady“a všechny prostředky umístěné/půjčené měnovými finančními institucemi (= aktiva) se považují za „úvěry“ Podle ESA 95 je však rozlišovacím kritériem iniciátor transakce. V případech, kdy je iniciativa na straně dlužníka, musí být finanční transakce klasifikována jako úvěr. V případech, kdy je iniciativa na straně věřitele, musí být transakce klasifikována jako vklad.“

(9)  „Jiné měny“ jsou všechny ostatní měny včetně národních měn nezúčastněných členských států.“

(10)  Kategorie F.33 v rámci ESA 95.

(11)  Kategorie F.511 v rámci ESA 95.

(12)  Blok A pro národní centrální banky a Blok B pro Banku pro mezinárodní platby.“

(13)  Pro kategorie uvedené v tabulce se vykazuje dohodnutá průměrná roční sazba (AAR) nebo úzce definovaná efektivní úroková sazba (NDER). Je-li v tabulce uvedeno slovo „objem“, vykazuje se sazba AAR/NDER spolu s objemem příslušných nových obchodů.

V případě revolvingových úvěrů a přečerpání a bezúročných a úročených pohledávek z kreditních karet se však objemy nových obchodů rovnají stavům obchodů.

Ukazatele 24 až 29 se vypočítávají na základě položek 37 až 54 v dodatku 2 přílohy II nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18). Úrokové sazby se vypočítávají jako vážené průměry odpovídajících položek v dodatku 2 přílohy II nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18), zatímco objemy nových obchodů by měly být součtem odpovídajících položek v dodatku 2 přílohy II nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18).

(14)  Pro kategorie uvedené v tabulce se vykazuje dohodnutá průměrná roční sazba (AAR) nebo úzce definovaná efektivní úroková sazba (NDER). Je-li v tabulce uvedeno slovo „objem“, vykazuje se sazba AAR/NDER spolu s objemem příslušných nových obchodů.

V případě revolvingových úvěrů a přečerpání a bezúročných a úročených pohledávek z kreditních karet se však objemy nových obchodů rovnají stavům obchodů.

Ukazatele 86 a 87 se vypočítávají na základě položek 12, 23, 32 a 36 v dodatku 2 přílohy II nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) a stavů obchodů vykazovaných pro bezúročné a úročené úvěry z kreditních karet a revolvingové úvěry a přečerpání podle nařízení (ES) č. 25/2009 (ECB/2008/32). Úrokové sazby se vypočítávají jako vážené průměry odpovídajících položek v dodatku 2 přílohy II nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18), přičemž pro bezúročný úvěr z kreditních karet se použije nulová úroková sazba. Ukazatele 86 a 87 slouží k zajištění kontinuity s ukazateli 12 a 23 („přečerpání“), tak jak byly vymezeny v nařízení (ES) č. 63/2002 (ECB/2001/18) , tj. před jejich změnou nařízením (ES) č. 290/2009 (ECB/2009/7).“

(15)  Konec období.“

(16)  Od referenčního období ke konci měsíce června 2010 (předkládání údajů za rok 2011).

(17)  Celková hodnota úvěrů poskytnutých centrální bankou úvěrovým institucím a splacených během období kratšího než jeden obchodní den. Jedná se o průměr denní maximální hodnoty souběžných a skutečných pozic vnitrodenního přečerpání nebo čerpání vnitrodenního úvěru během dne za všechny úvěrové instituce dohromady. Do průměru se započítávají všechny dny udržovacího období, včetně víkendů a dnů pracovního klidu.

(18)  Pokud instituce jiná než měnová finanční instituce vede několik účtů, počítá se každý účet zvlášť.

(19)  Od referenčního období ke konci roku 2010 (předkládání údajů za rok 2011).

(20)  Každá instituce se počítá jen jednou bez ohledu na počet úřadoven, které v dané zemi má. Dílčí kategorie institucí se vzájemně vylučují. Celkový počet institucí je součtem všech dílčích kategorií. Instituce se zahrnují od okamžiku, kdy jsou poprvé vykázány ECB pro účely statistiky měnových finančních institucí.

(21)  Od referenčního období ke konci druhého čtvrtletí 2010 (předkládání údajů za rok 2011).

(22)  Úř. věst. L 237, 8.9.2007, s. 1.

(23)  Úř. věst. L 18, 23.1.2006, s. 1.“

(24)  Konec období, původní jednotky.“

(25)  K odpisům/snížení hodnoty úvěrů, pro které měnová finanční instituce vystupuje jako správce, může dojít proto, že úvěry jsou stále vykazovány v rozvaze, buď na individuálních účtech měnové finanční instituce nebo na úrovni skupiny, přičemž údaje související se správou, které se vykazují národní centrální bance, z těchto zdrojů vycházejí. K odpisům/snížení hodnoty může dojít i tehdy, jestliže správce musí v případě znehodnocených úvěrů uvést snížený zůstatek jistiny úvěru, aby dodržel dohody s investory.“

(26)  Není-li výslovně uvedeno jinak, vztahuje se pojem ‚fúze‘ na tuzemské fúze.“

(27)  Není-li výslovně uvedeno jinak, vztahuje se pojem „fúze“ na tuzemské fúze.

(28)  Směrnice Rady 85/611/EHS ze dne 20. prosince 1985 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se subjektů kolektivního investování do převoditelných cenných papírů (SKIPCP) (Úř. věst. L 375, 31.12.1985, s. 3).

(29)  Mezinárodní identifikační číslo cenných papírů (International Securities Identification Numer): kód, který jednoznačně určuje emisi cenných papírů a který se skládá ze 12 alfanumerických znaků.“

(30)  Mezinárodní identifikační číslo cenných papírů (International Securities Identification Numer): kód, který jednoznačně určuje emisi cenných papírů a který se skládá ze 12 alfanumerických znaků.„

---

IV Akty přijaté před 1. prosincem 2009 podle Smlouvy o ES, Smlouvy o EU a Smlouvy o Euratomu

| 21.1.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 16/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 16/48

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 28. října 2009

o podpoře, kterou Itálie poskytla na restrukturalizaci družstev v odvětví rybolovu a jejich konsorcií (státní podpora C 29/06)

(oznámeno pod číslem K(2009) 8040)

(Pouze italské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

(2010/35/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 88 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

poté co byly zúčastněné strany vyzvány k zaujetí stanoviska v souladu s uvedeným článkem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 17. října 2002 Itálie informovala Komisi o vládním nařízení č. 226 ze dne 18. května 2001 (dále jen „nařízení ze dne 18. května 2001“) a sdělila, že opatření stanovená v článcích 7 a 8 tohoto nařízení byla provedena. |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 17. října 2002 Itálie informovala Komisi o vládním nařízení č. 226 ze dne 18. května 2001 (dále jen „nařízení ze dne 18. května 2001“) a sdělila, že opatření stanovená v článcích 7 a 8 tohoto nařízení byla provedena.

| (2) | V článku 8 uvedeného nařízení je ustanovení o státní podpoře na restrukturalizaci družstev v odvětví rybolovu a jejich konsorcií. Podle tohoto článku 8 se oblast působnosti fondu Fondo centrale per il credito peschereccio vztahuje i na finanční pokrytí plánů na restrukturalizaci podniků, které stanoví čl. 11 odst. 8b zákona č. 41 ze dne 17. února 1982 (dále jen „zákon č. 41 z roku 1982“), ve prospěch družstev a jejich konsorcií působících v odvětví rybolovu a akvakultury, jakož i v oblasti zpracování a prodeje produktů z tohoto odvětví. |
| --- | --- |

(2)

V článku 8 uvedeného nařízení je ustanovení o státní podpoře na restrukturalizaci družstev v odvětví rybolovu a jejich konsorcií. Podle tohoto článku 8 se oblast působnosti fondu Fondo centrale per il credito peschereccio vztahuje i na finanční pokrytí plánů na restrukturalizaci podniků, které stanoví čl. 11 odst. 8b zákona č. 41 ze dne 17. února 1982 (dále jen „zákon č. 41 z roku 1982“), ve prospěch družstev a jejich konsorcií působících v odvětví rybolovu a akvakultury, jakož i v oblasti zpracování a prodeje produktů z tohoto odvětví.

| (3) | Vzhledem k tomu, že Itálie oznámila provedení tohoto opatření, bylo toto opatření zaregistrováno jako protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (1) (nyní článku 88). |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k tomu, že Itálie oznámila provedení tohoto opatření, bylo toto opatření zaregistrováno jako protiprávní podpora ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (1) (nyní článku 88).

| (4) | Itálie byla několikrát požádána o doplňující informace. Dopisem C(2005) 161 ze dne 20. ledna 2005 Komise zaslala Itálii i příkaz k poskytnutí informací v souladu s čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Dopisem ze dne 3. března 2005 Itálie na tento příkaz odpověděla. Následně dne 12. července 2005 Komise obdržela další dopis. |
| --- | --- |

(4)

Itálie byla několikrát požádána o doplňující informace. Dopisem C(2005) 161 ze dne 20. ledna 2005 Komise zaslala Itálii i příkaz k poskytnutí informací v souladu s čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999. Dopisem ze dne 3. března 2005 Itálie na tento příkaz odpověděla. Následně dne 12. července 2005 Komise obdržela další dopis.

| (5) | V návaznosti na pochybnosti o slučitelnosti tohoto režimu podpory se společným trhem Komise rozhodla o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle článku 93 (nyní článku 88) Smlouvy o ES. Komise informovala Itálii o tomto rozhodnutí dopisem C (2006) 2312 ze dne 22. června 2006 (2). |
| --- | --- |

(5)

V návaznosti na pochybnosti o slučitelnosti tohoto režimu podpory se společným trhem Komise rozhodla o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle článku 93 (nyní článku 88) Smlouvy o ES. Komise informovala Itálii o tomto rozhodnutí dopisem C (2006) 2312 ze dne 22. června 2006 (2).

| (6) | Itálie sdělila své připomínky v dopisech ze dne 14. září a ze dne 31. října 2006. |
| --- | --- |

(6)

Itálie sdělila své připomínky v dopisech ze dne 14. září a ze dne 31. října 2006.

2.   POPIS

| (7) | Jak bylo uvedeno výše, předmětem nařízení ze dne 18. května 2001 je rozšíření působnosti fondu Fondo centrale per il credito peschereccio na operace spojené s restrukturalizací družstev v odvětví rybolovu a jejich konsorcií, jak stanoví čl. 11 odst. 8b zákona č. 41 z roku 1982. |
| --- | --- |

(7)

Jak bylo uvedeno výše, předmětem nařízení ze dne 18. května 2001 je rozšíření působnosti fondu Fondo centrale per il credito peschereccio na operace spojené s restrukturalizací družstev v odvětví rybolovu a jejich konsorcií, jak stanoví čl. 11 odst. 8b zákona č. 41 z roku 1982.

| (8) | Nařízení ze dne 18. května 2001 je předpis, který od svého vstupu v platnost upravuje financování podpor stanovených nařízením ministra zemědělské politiky ze dne 10. února 1998 (dále jen „nařízení ze dne 10. února 1998“), v němž jsou definovány způsoby provádění čl. 11 odst. 8b zákona č. 41 z roku 1982. |
| --- | --- |

(8)

Nařízení ze dne 18. května 2001 je předpis, který od svého vstupu v platnost upravuje financování podpor stanovených nařízením ministra zemědělské politiky ze dne 10. února 1998 (dále jen „nařízení ze dne 10. února 1998“), v němž jsou definovány způsoby provádění čl. 11 odst. 8b zákona č. 41 z roku 1982.

| (9) | Pro tento režim podpory jsou charakteristické následující rysy tak, jak jsou popsány v nařízení ze dne 10. února 1998:






  — | podpora se poskytuje pouze formou nenávratného příspěvku v maximálním objemu 40 % způsobilých nákladů nebo formou zvýhodněné půjčky na pokrytí nákladů do výše 85 %, |
| --- | --- | --- |

(9)

Pro tento režim podpory jsou charakteristické následující rysy tak, jak jsou popsány v nařízení ze dne 10. února 1998:

—

podpora se poskytuje pouze formou nenávratného příspěvku v maximálním objemu 40 % způsobilých nákladů nebo formou zvýhodněné půjčky na pokrytí nákladů do výše 85 %,

| — | cílem plánu restrukturalizace musí být ozdravení družstva a obnovení hospodářské a finanční výnosnosti, |
| --- | --- |

—

cílem plánu restrukturalizace musí být ozdravení družstva a obnovení hospodářské a finanční výnosnosti,

| — | způsobilé náklady jsou: příprava a provádění plánu restrukturalizace; modernizace, rozšíření a přeměna produkce podniků, vybavení a nemovitostí v rámci programů oživení a rekvalifikace podniků na základě vyšší výkonnosti a konkurenceschopnosti; pokrytí případných majetkových ztrát vyplývajících z ukončení činnosti a nevyužitých prostředků, které nejsou úplně odepsány, nebo pokrytí nákladů na odpis nehmotných a hmotných nevyužitých prostředků, které se již nepoužívají v produkčním procesu; organizace vzdělávacích kurzů; náklady spojené se založením a zahájením činnosti společnosti vynaložené na to, aby zaměstnanci mohli vykonávat činnosti nebo práci v pobočkách podniku, které jsou vyjmuty z restrukturalizace; odškodnění za propouštění a za předčasný odchod do důchodu, podpora dobrovolných odchodů; obnovení finanční a majetkové rovnováhy díky uhrazení dluhů vyplývajících ze ztrát nahromaděných v letech předcházejících přijetí plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

—

způsobilé náklady jsou: příprava a provádění plánu restrukturalizace; modernizace, rozšíření a přeměna produkce podniků, vybavení a nemovitostí v rámci programů oživení a rekvalifikace podniků na základě vyšší výkonnosti a konkurenceschopnosti; pokrytí případných majetkových ztrát vyplývajících z ukončení činnosti a nevyužitých prostředků, které nejsou úplně odepsány, nebo pokrytí nákladů na odpis nehmotných a hmotných nevyužitých prostředků, které se již nepoužívají v produkčním procesu; organizace vzdělávacích kurzů; náklady spojené se založením a zahájením činnosti společnosti vynaložené na to, aby zaměstnanci mohli vykonávat činnosti nebo práci v pobočkách podniku, které jsou vyjmuty z restrukturalizace; odškodnění za propouštění a za předčasný odchod do důchodu, podpora dobrovolných odchodů; obnovení finanční a majetkové rovnováhy díky uhrazení dluhů vyplývajících ze ztrát nahromaděných v letech předcházejících přijetí plánu restrukturalizace.

| (10) | Dopisem ze dne 3. března 2005 Itálie upřesnila, že tyto podpory jsou určeny podnikům majícím formu družstva, které odpovídají definici malých a středních podniků ve smyslu práva Společenství, a že uvedená podpora je omezena na nezbytnou dobu restrukturalizace a jednomu podniku může být poskytnuta pouze jednou. |
| --- | --- |

(10)

Dopisem ze dne 3. března 2005 Itálie upřesnila, že tyto podpory jsou určeny podnikům majícím formu družstva, které odpovídají definici malých a středních podniků ve smyslu práva Společenství, a že uvedená podpora je omezena na nezbytnou dobu restrukturalizace a jednomu podniku může být poskytnuta pouze jednou.

| (11) | Podle Itálie nemá takový režim podpor omezenou dobu trvání. Žádné omezení není uvedeno ani v nařízení ze dne 10. února 1998, ani v nařízení ze dne 18. května 2001. Kromě toho v dopise Itálie ze dne 12. července 2001 se výslovně uvádí, že ustanovení tohoto nařízení jsou stále v platnosti a mohou být v následujících letech uplatňována. |
| --- | --- |

(11)

Podle Itálie nemá takový režim podpor omezenou dobu trvání. Žádné omezení není uvedeno ani v nařízení ze dne 10. února 1998, ani v nařízení ze dne 18. května 2001. Kromě toho v dopise Itálie ze dne 12. července 2001 se výslovně uvádí, že ustanovení tohoto nařízení jsou stále v platnosti a mohou být v následujících letech uplatňována.

| (12) | Komise neměla žádné informace o výši skutečně poskytnuté podpory. |
| --- | --- |

(12)

Komise neměla žádné informace o výši skutečně poskytnuté podpory.

3.   DŮVODY ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (13) | Komise považovala uvedený režim státní podpory za protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999, tedy za novou podporu, u níž byla porušena povinnost předběžného oznámení Komisi. |
| --- | --- |

(13)

Komise považovala uvedený režim státní podpory za protiprávní podporu ve smyslu čl. 1 písm. f) nařízení (ES) č. 659/1999, tedy za novou podporu, u níž byla porušena povinnost předběžného oznámení Komisi.

| (14) | Při výměně dopisů, jež předcházela předběžné analýze Komise, Itálie tvrdila, že tento režim podpory není novým režimem, ale jedná se o prodloužení režimu podpory, který byl zkoumán pod číslem NN 24/98 a který Komise považovala za slučitelný se společným trhem (dopis SG (99) D/1851 ze dne 11. března 1999). |
| --- | --- |

(14)

Při výměně dopisů, jež předcházela předběžné analýze Komise, Itálie tvrdila, že tento režim podpory není novým režimem, ale jedná se o prodloužení režimu podpory, který byl zkoumán pod číslem NN 24/98 a který Komise považovala za slučitelný se společným trhem (dopis SG (99) D/1851 ze dne 11. března 1999).

| (15) | Komise nemohla sdílet názor Itálie, přestože se vyslovila kladně k režimu podpory NN 24/98 týkající se režimu ustaveného na základě nařízení ze dne 10. února 1998. Opatření ohledně podpory, které Komise analyzovala, se však týkalo uskutečňování plánů na restrukturalizaci v letech spadajících do období 1997 až 1999 a prostřednictvím rozhodnutí ze dne 11. března 1999 Komise připomněla italským orgánům, že ji musí v této fázi projektu informovat v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES o jakémkoli refinancování, prodloužení nebo úpravě tohoto opatření týkajícího se podpory. Z tohoto důvodu měla Komise za to, že nařízení ze dne 18. května 2001 znamená nové uskutečňování nebo refinancování daného opatření týkajícího se podpory z fondů Fondo centrale per il credito peschereccio. |
| --- | --- |

(15)

Komise nemohla sdílet názor Itálie, přestože se vyslovila kladně k režimu podpory NN 24/98 týkající se režimu ustaveného na základě nařízení ze dne 10. února 1998. Opatření ohledně podpory, které Komise analyzovala, se však týkalo uskutečňování plánů na restrukturalizaci v letech spadajících do období 1997 až 1999 a prostřednictvím rozhodnutí ze dne 11. března 1999 Komise připomněla italským orgánům, že ji musí v této fázi projektu informovat v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES o jakémkoli refinancování, prodloužení nebo úpravě tohoto opatření týkajícího se podpory. Z tohoto důvodu měla Komise za to, že nařízení ze dne 18. května 2001 znamená nové uskutečňování nebo refinancování daného opatření týkajícího se podpory z fondů Fondo centrale per il credito peschereccio.

| (16) | Naproti tomu Itálie dopisem ze dne 12. března 2003 sdělila, že provádění tohoto opatření již není v pravomoci ministra, ale regionů, jimž byly za tímto účelem z fondu Fondo centrale per il credito peschereccio převedeny finanční prostředky. K dopisu ze dne 1. července 2004 Itálie navíc přiložila dvě sdělení z regionů Sicílie a Puglia, která se týkala podpor poskytnutých v rámci daného režimu: u Sicílie šlo o dopis ze dne 19. června 2004, v němž bylo sděleno, že tato podpora bude provedena prostřednictvím nařízení přísedícího pro rybolov č. 158 ze dne 3. prosince 2003, u Puglie o dopis ze dne 19. května 2004, v němž bylo upřesněno, že podpora byla provedena na základě spisu, který byl regionu předložen v roce 2001; dopis regionu Puglia informoval i o tom, že finanční prostředky na rok 2003 přišly až koncem tohoto roku. Itálie však neposkytla žádnou informaci o výši finančních prostředků použitých v rámci tohoto režimu. Výše uvedené dopisy v každém případě potvrdily, že některé finanční prostředky poskytly regiony v souladu s článkem 8 nařízení ze dne 18. května 2001, což znamená, že režim podpor byl skutečně proveden. |
| --- | --- |

(16)

Naproti tomu Itálie dopisem ze dne 12. března 2003 sdělila, že provádění tohoto opatření již není v pravomoci ministra, ale regionů, jimž byly za tímto účelem z fondu Fondo centrale per il credito peschereccio převedeny finanční prostředky. K dopisu ze dne 1. července 2004 Itálie navíc přiložila dvě sdělení z regionů Sicílie a Puglia, která se týkala podpor poskytnutých v rámci daného režimu: u Sicílie šlo o dopis ze dne 19. června 2004, v němž bylo sděleno, že tato podpora bude provedena prostřednictvím nařízení přísedícího pro rybolov č. 158 ze dne 3. prosince 2003, u Puglie o dopis ze dne 19. května 2004, v němž bylo upřesněno, že podpora byla provedena na základě spisu, který byl regionu předložen v roce 2001; dopis regionu Puglia informoval i o tom, že finanční prostředky na rok 2003 přišly až koncem tohoto roku. Itálie však neposkytla žádnou informaci o výši finančních prostředků použitých v rámci tohoto režimu. Výše uvedené dopisy v každém případě potvrdily, že některé finanční prostředky poskytly regiony v souladu s článkem 8 nařízení ze dne 18. května 2001, což znamená, že režim podpor byl skutečně proveden.

| (17) | Komise měla navíc za to, že za předpokladu, že se podle tvrzení Itálie jedná o existující režim podpory a nařízení ze dne 18. května 2001 nepředstavuje žádnou změnu tohoto režimu, stal z oznámeného režimu podpory se ke dni 1. července 2001 nový režim podpory. |
| --- | --- |

(17)

Komise měla navíc za to, že za předpokladu, že se podle tvrzení Itálie jedná o existující režim podpory a nařízení ze dne 18. května 2001 nepředstavuje žádnou změnu tohoto režimu, stal z oznámeného režimu podpory se ke dni 1. července 2001 nový režim podpory.

| (18) | Tento režim podpory byl totiž schválen na základě pokynů pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (3), které Komise přijala v roce 1997 (dále jen pokyny pro „rybolov“ z roku 1997). |
| --- | --- |

(18)

Tento režim podpory byl totiž schválen na základě pokynů pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (3), které Komise přijala v roce 1997 (dále jen pokyny pro „rybolov“ z roku 1997).

| (19) | Dne 1. ledna 2001 byly tyto pokyny pro „rybolov“ nahrazeny pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (4) (dále jen pokyny pro „rybolov“ z roku 2001). Dopisem ze dne 21. prosince 2000 Komise navrhla v souladu s bodem 3.2 pokynů pro „rybolov“ z roku 2001 členským státům v rámci mechanismu potřebných opatření změnit stávající režim podpory v odvětví rybolovu do 1. července 2001. Vyzvala členské státy, aby do 1. března 2001 projevily písemný souhlas s tímto návrhem. Bylo uvedeno, že v případě, že neodpovědí, Komise bude v souladu s třetím pododstavcem bodu 3.2 předpokládat, že dotyčný členský stát návrh přijal. Na druhou stranu bod 3.4 pokynů pro „rybolov“ z roku 2001 stanoví, že jakákoli protiprávní podpora bude prověřována na základě pokynů platných v okamžiku, kdy správní akt, kterým se zavádí podpora, vstoupil v platnost. Itálie na dopis Komise ze dne 21. prosince 2000 neodpověděla. Dopisem ze dne 7. května 2001 Komise připomněla Itálii termíny stanovené v uvedeném dopise a informovala ji, že od tohoto okamžiku znamená neexistence záporné odpovědi pro Komisi souhlas s návrhem potřebných opatření. Komise se proto domnívala, že Itálie tento návrh přijala a že stávající režim podpory bude do 1. července 2001 změněn. |
| --- | --- |

(19)

Dne 1. ledna 2001 byly tyto pokyny pro „rybolov“ nahrazeny pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (4) (dále jen pokyny pro „rybolov“ z roku 2001). Dopisem ze dne 21. prosince 2000 Komise navrhla v souladu s bodem 3.2 pokynů pro „rybolov“ z roku 2001 členským státům v rámci mechanismu potřebných opatření změnit stávající režim podpory v odvětví rybolovu do 1. července 2001. Vyzvala členské státy, aby do 1. března 2001 projevily písemný souhlas s tímto návrhem. Bylo uvedeno, že v případě, že neodpovědí, Komise bude v souladu s třetím pododstavcem bodu 3.2 předpokládat, že dotyčný členský stát návrh přijal. Na druhou stranu bod 3.4 pokynů pro „rybolov“ z roku 2001 stanoví, že jakákoli protiprávní podpora bude prověřována na základě pokynů platných v okamžiku, kdy správní akt, kterým se zavádí podpora, vstoupil v platnost. Itálie na dopis Komise ze dne 21. prosince 2000 neodpověděla. Dopisem ze dne 7. května 2001 Komise připomněla Itálii termíny stanovené v uvedeném dopise a informovala ji, že od tohoto okamžiku znamená neexistence záporné odpovědi pro Komisi souhlas s návrhem potřebných opatření. Komise se proto domnívala, že Itálie tento návrh přijala a že stávající režim podpory bude do 1. července 2001 změněn.

| (20) | Podle judikatury Soudního dvora Evropských společenství má v případě provádění nových pokynů přijatých členskými státy přijetí potřebných opatření za následek přeměnu některých již existujících podpor na podpory nové. Stávající režimy podpory musí být upraveny na základě potřebných opatření nebo přeměněny na nové režimy podpory a podléhají povinnosti předběžného oznámení Komisi (5). |
| --- | --- |

(20)

Podle judikatury Soudního dvora Evropských společenství má v případě provádění nových pokynů přijatých členskými státy přijetí potřebných opatření za následek přeměnu některých již existujících podpor na podpory nové. Stávající režimy podpory musí být upraveny na základě potřebných opatření nebo přeměněny na nové režimy podpory a podléhají povinnosti předběžného oznámení Komisi (5).

| (21) | Ustanovení, která jsou uvedena v pokynech pro „rybolov“ z roku 2001, jež Itálie přijala, však měla za následek zrušení povolení dříve uděleného podporám, které nebyly přizpůsobené těmto pokynům, a jejich označení za podpory nové. To byl případ podpor na restrukturalizaci družstev. Pokyny pro „rybolov“ z roku 1997 se nezabývaly žádným konkrétním ustanovením týkajícím se restrukturalizace podniků v odvětví rybolovu; v posledním pododstaveci poslední odrážky bodu 1.3 obsahovaly pouze ustanovení o tom, že podpory na fungování podniku, jsou-li spojeny s plánem restrukturalizace, budou posuzovány případ od případu. Pokyny pro „rybolov“ z roku 2001 obsahovaly naopak v bodě 2.2.4 konkrétní ustanovení týkající se záchrany a restrukturalizace podniků v nesnázích, které stanovilo použití pokynů v případě státních podpor na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (6) (dále jen pokyny pro „restrukturalizaci“ z roku 1999) v platnosti k tomuto datu. |
| --- | --- |

(21)

Ustanovení, která jsou uvedena v pokynech pro „rybolov“ z roku 2001, jež Itálie přijala, však měla za následek zrušení povolení dříve uděleného podporám, které nebyly přizpůsobené těmto pokynům, a jejich označení za podpory nové. To byl případ podpor na restrukturalizaci družstev. Pokyny pro „rybolov“ z roku 1997 se nezabývaly žádným konkrétním ustanovením týkajícím se restrukturalizace podniků v odvětví rybolovu; v posledním pododstaveci poslední odrážky bodu 1.3 obsahovaly pouze ustanovení o tom, že podpory na fungování podniku, jsou-li spojeny s plánem restrukturalizace, budou posuzovány případ od případu. Pokyny pro „rybolov“ z roku 2001 obsahovaly naopak v bodě 2.2.4 konkrétní ustanovení týkající se záchrany a restrukturalizace podniků v nesnázích, které stanovilo použití pokynů v případě státních podpor na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (6) (dále jen pokyny pro „restrukturalizaci“ z roku 1999) v platnosti k tomuto datu.

| (22) | Proto se v okamžiku, kdy byla podle termínů uvedených v prvním dopise Itálie podpora stanovená nařízením ze dne 18. května 2001 provedena dne 17. října 2002, stala v období po 1. červenci 2001, tedy po termínu stanoveném pro změnu stávajících státních podpor, protiprávní podporou. |
| --- | --- |

(22)

Proto se v okamžiku, kdy byla podle termínů uvedených v prvním dopise Itálie podpora stanovená nařízením ze dne 18. května 2001 provedena dne 17. října 2002, stala v období po 1. červenci 2001, tedy po termínu stanoveném pro změnu stávajících státních podpor, protiprávní podporou.

| (23) | Komise provedla předběžnou analýzu této protiprávní podpory s ohledem na pokyny pro „rybolov“ z roku 2001 i z roku 2004. Podle druhého pododstavce bodu 5.3 pokynů pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (7) z roku 2004 (dále jen pokyny pro „rybolov“ z roku 2004) se tyto pokyny použijí v případě podpory poskytnuté od 1. listopadu 2004, zatímco pro podporu poskytnutou před tímto datem se použijí pokyny z roku 2001. |
| --- | --- |

(23)

Komise provedla předběžnou analýzu této protiprávní podpory s ohledem na pokyny pro „rybolov“ z roku 2001 i z roku 2004. Podle druhého pododstavce bodu 5.3 pokynů pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (7) z roku 2004 (dále jen pokyny pro „rybolov“ z roku 2004) se tyto pokyny použijí v případě podpory poskytnuté od 1. listopadu 2004, zatímco pro podporu poskytnutou před tímto datem se použijí pokyny z roku 2001.

| (24) | Jak pokyny pro „rybolov“ z roku 2001 (bod 2.2.4), tak pokyny pro „rybolov“ z roku 2004 (bod 4.1.2) stanoví, že státní podpora na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích se bude posuzovat podle pokynů pro „restrukturalizaci“. Pro podporu poskytnutou až do 9. října 2004 se použijí pokyny pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 a pro podporu poskytnutou od 10. října 2004 se použijí pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (8) z roku 2004 (dále jen pokyny pro „restrukturalizaci“ z roku 2004). Pro zvláštní případy podniků, jejichž hlavní činnost představuje rybolov na moři, doplňují pokyny pro „rybolov“ z roku 2001 nebo z roku 2004, že tato podpora může být udělena pouze v případě, že byl Komisi předložen plán zaměřený na snížení kapacity loďstva. |
| --- | --- |

(24)

Jak pokyny pro „rybolov“ z roku 2001 (bod 2.2.4), tak pokyny pro „rybolov“ z roku 2004 (bod 4.1.2) stanoví, že státní podpora na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích se bude posuzovat podle pokynů pro „restrukturalizaci“. Pro podporu poskytnutou až do 9. října 2004 se použijí pokyny pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 a pro podporu poskytnutou od 10. října 2004 se použijí pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (8) z roku 2004 (dále jen pokyny pro „restrukturalizaci“ z roku 2004). Pro zvláštní případy podniků, jejichž hlavní činnost představuje rybolov na moři, doplňují pokyny pro „rybolov“ z roku 2001 nebo z roku 2004, že tato podpora může být udělena pouze v případě, že byl Komisi předložen plán zaměřený na snížení kapacity loďstva.

| (25) | Tyto pokyny pro „rybolov“ stanoví, že podporu pro restrukturalizaci mohou využít pouze podniky v obtížích. Kritéria pro rozpoznání situace, kdy je podnik v obtížích, jsou uvedena v bodech 4 až 8 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 nebo v bodech 9 až 13 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004. Komise uvedla, že nařízení ze dne 10. února 1998 neumožňuje zajistit dodržení těchto kritérií. Podpory udělené Itálií tak mohly využít i podniky, které nesplňovaly kritéria uvedená v pokynech. |
| --- | --- |

(25)

Tyto pokyny pro „rybolov“ stanoví, že podporu pro restrukturalizaci mohou využít pouze podniky v obtížích. Kritéria pro rozpoznání situace, kdy je podnik v obtížích, jsou uvedena v bodech 4 až 8 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 nebo v bodech 9 až 13 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004. Komise uvedla, že nařízení ze dne 10. února 1998 neumožňuje zajistit dodržení těchto kritérií. Podpory udělené Itálií tak mohly využít i podniky, které nesplňovaly kritéria uvedená v pokynech.

| (26) | Komise navíc uvedla, že nemá žádné informace o dodržování některých kritérií pro provádění plánů restrukturalizace, které jsou součástí výše uvedených pokynů: kritéria obnovení životaschopnosti družstev využívajících podporu v dlouhodobé perspektivě (body 31 až 34 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 a body 34 až 37 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004), přijetí vyrovnávacích opatření, pokud tuto podporu využívá střední podnik (bod 82 písm. b) pokynů pro restrukturalizaci z roku 2004) nebo příspěvku příjemců na finanční restrukturalizaci podniku (bod 40 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 a bod 43 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004). Komise rovněž uvedla, že co se týče podniků, jejichž hlavní činností je rybolov na moři, Itálie nepředložila žádný plán na snížení kapacity loďstva. |
| --- | --- |

(26)

Komise navíc uvedla, že nemá žádné informace o dodržování některých kritérií pro provádění plánů restrukturalizace, které jsou součástí výše uvedených pokynů: kritéria obnovení životaschopnosti družstev využívajících podporu v dlouhodobé perspektivě (body 31 až 34 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 a body 34 až 37 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004), přijetí vyrovnávacích opatření, pokud tuto podporu využívá střední podnik (bod 82 písm. b) pokynů pro restrukturalizaci z roku 2004) nebo příspěvku příjemců na finanční restrukturalizaci podniku (bod 40 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 a bod 43 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004). Komise rovněž uvedla, že co se týče podniků, jejichž hlavní činností je rybolov na moři, Itálie nepředložila žádný plán na snížení kapacity loďstva.

| (27) | Z těchto důvodů Komise rozhodla o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. |
| --- | --- |

(27)

Z těchto důvodů Komise rozhodla o zahájení formálního vyšetřovacího řízení.

4.   PŘIPOMÍNKY ITÁLIE

| (28) | Itálie především zdůrazňuje, že uvedenou podporu poskytla naprosto v dobré víře. Pro Itálii znamenalo nařízení ze dne 18. května 2001 návrat k opatření NN 24/98, které již bylo schváleno na úrovni Společenství. Nedomnívala se, že by se jednalo o protiprávní podporu. Protichůdně k tomu však Itálie podotýká, že Generální ředitelství pro mořský rybolov a akvakulturu, stejně jako regiony, na něž byla v roce 2000 převedena pravomoc, v žádném případě nepředpokládaly, že by na základě uvedeného nařízení prováděly nějaká opatření. |
| --- | --- |

(28)

Itálie především zdůrazňuje, že uvedenou podporu poskytla naprosto v dobré víře. Pro Itálii znamenalo nařízení ze dne 18. května 2001 návrat k opatření NN 24/98, které již bylo schváleno na úrovni Společenství. Nedomnívala se, že by se jednalo o protiprávní podporu. Protichůdně k tomu však Itálie podotýká, že Generální ředitelství pro mořský rybolov a akvakulturu, stejně jako regiony, na něž byla v roce 2000 převedena pravomoc, v žádném případě nepředpokládaly, že by na základě uvedeného nařízení prováděly nějaká opatření.

| (29) | Itálie sděluje, že pro provádění tohoto režimu podpory byla stanovena přísná kritéria. Od příjemce byl především požadován značný příspěvek jako záruka, že podpora bude omezena na nejnutnější minimum při obnovení životaschopnosti podniku tak, aby hospodářská soutěž byla co nejméně narušena. Itálie dodává, že velká část podpory se týká vzdělávacích programů a programů na inovaci technologií; kromě toho více než polovina poskytnutých finančních prostředků nebyla poskytnuta jako přímá dotace, ale vzhledem k tomu, že se jednalo o dlouhodobé půjčky podléhající zvláštnímu záručnímu režimu, vztahovala se na ně povinnost vrácení. Při výpočtu míry podpory by se navíc ukázalo, že tato míra je hluboko pod hranicí podpory de minimis. |
| --- | --- |

(29)

Itálie sděluje, že pro provádění tohoto režimu podpory byla stanovena přísná kritéria. Od příjemce byl především požadován značný příspěvek jako záruka, že podpora bude omezena na nejnutnější minimum při obnovení životaschopnosti podniku tak, aby hospodářská soutěž byla co nejméně narušena. Itálie dodává, že velká část podpory se týká vzdělávacích programů a programů na inovaci technologií; kromě toho více než polovina poskytnutých finančních prostředků nebyla poskytnuta jako přímá dotace, ale vzhledem k tomu, že se jednalo o dlouhodobé půjčky podléhající zvláštnímu záručnímu režimu, vztahovala se na ně povinnost vrácení. Při výpočtu míry podpory by se navíc ukázalo, že tato míra je hluboko pod hranicí podpory de minimis.

| (30) | Mimo to se přísně dodržuje zásada „una tantum“. Cílem této podpory je, jak je stanoveno v pokynech pro „restrukturalizaci“, umožnit příjemcům pokrýt vlastní náklady po dlouhodobém obnovení hospodářské životaschopnosti. Podle Itálie umožňuje tento režim podpory restrukturalizace přispět k rozvoji hospodářských činností, aniž by měl záporný vliv na obchod ve společném zájmu, a splňuje podmínky stanovené ve výše uvedených pokynech: ozdravení podniku v přiměřeném časovém rozpětí, předcházení narušení hospodářské soutěže, přiměřenost podpory, přizpůsobení plateb vývoji plánu na restrukturalizaci dotyčného podniku, kontrola provádění tohoto plánu. |
| --- | --- |

(30)

Mimo to se přísně dodržuje zásada „una tantum“. Cílem této podpory je, jak je stanoveno v pokynech pro „restrukturalizaci“, umožnit příjemcům pokrýt vlastní náklady po dlouhodobém obnovení hospodářské životaschopnosti. Podle Itálie umožňuje tento režim podpory restrukturalizace přispět k rozvoji hospodářských činností, aniž by měl záporný vliv na obchod ve společném zájmu, a splňuje podmínky stanovené ve výše uvedených pokynech: ozdravení podniku v přiměřeném časovém rozpětí, předcházení narušení hospodářské soutěže, přiměřenost podpory, přizpůsobení plateb vývoji plánu na restrukturalizaci dotyčného podniku, kontrola provádění tohoto plánu.

| (31) | Itálie uzavírá své připomínky odkazem na sdělení Komise o zlepšování hospodářské situace v odvětví rybolovu ze dne 9. března 2006 (9) (dále jen „sdělení ze dne 6. března 2006“) a uvádí, že propad hospodářského cyklu odvětví rybolovu byl zhoršen prudkým vzestupem ceny pohonných hmot. Vývoj cen u mnoha lovených druhů ryb navíc nesledoval vývoj produkčních nákladů. Z těchto důvodů je podle Itálie třeba zachovat tento druh opatření, jejichž jediným cílem je podpora hospodářského odvětví v obtížích. |
| --- | --- |

(31)

Itálie uzavírá své připomínky odkazem na sdělení Komise o zlepšování hospodářské situace v odvětví rybolovu ze dne 9. března 2006 (9) (dále jen „sdělení ze dne 6. března 2006“) a uvádí, že propad hospodářského cyklu odvětví rybolovu byl zhoršen prudkým vzestupem ceny pohonných hmot. Vývoj cen u mnoha lovených druhů ryb navíc nesledoval vývoj produkčních nákladů. Z těchto důvodů je podle Itálie třeba zachovat tento druh opatření, jejichž jediným cílem je podpora hospodářského odvětví v obtížích.

5.   POSOUZENÍ

5.1   Existence protiprávní státní podpory

| (32) | Komise uvádí, že důsledkem tohoto režimu podpory, jejímž cílem je poskytnout finanční prostředky na restrukturalizaci určité kategorie podniků, které provozují svou činnost v určitém odvětví, je finanční výhoda pro tyto podniky. Vzhledem k tomu, že produkty příjemců se prodávají na trhu Společenství, posiluje tento režim podpory jejich postavení jak na italském trhu ve srovnání s podniky z ostatních členských států, které chtějí uvést své produkty na tento trh, tak na trhu ostatních členských států ve srovnání s podniky, které na těchto trzích prodávají své produkty. |
| --- | --- |

(32)

Komise uvádí, že důsledkem tohoto režimu podpory, jejímž cílem je poskytnout finanční prostředky na restrukturalizaci určité kategorie podniků, které provozují svou činnost v určitém odvětví, je finanční výhoda pro tyto podniky. Vzhledem k tomu, že produkty příjemců se prodávají na trhu Společenství, posiluje tento režim podpory jejich postavení jak na italském trhu ve srovnání s podniky z ostatních členských států, které chtějí uvést své produkty na tento trh, tak na trhu ostatních členských států ve srovnání s podniky, které na těchto trzích prodávají své produkty.

| (33) | Z tohoto režimu podpory mají navíc výhodu podniky z jednoho konkrétního hospodářského odvětví. Takže vzhledem k tomu, že prostředky nezbytné k provádění tohoto režimu podpory jsou veřejnými prostředky, jde o režim státní podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(33)

Z tohoto režimu podpory mají navíc výhodu podniky z jednoho konkrétního hospodářského odvětví. Takže vzhledem k tomu, že prostředky nezbytné k provádění tohoto režimu podpory jsou veřejnými prostředky, jde o režim státní podpory podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.

| (34) | Připomínky, které Itálie předložila Komisi jako odpověď na zahájení formálního vyšetřovacího řízení, se nezabývají kvalifikací tohoto režimu státní podpory jako protiprávní podpory. Nezávisle na možném výkladu připomínek Itálie tak Komise uvádí, že tento režim podpory představuje v každém případě obnovený režim podpory zavedený na základě nařízení ze dne 10. února 1998 a přezkoumaný a schválený Komisí pod číslem NN 24/98. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, toto obnovení znamená provedení nového režimu podpory, tedy protiprávního režimu podpory. Změna totožnosti veřejného orgánu, který režim provádí, nemá vliv na povahu podpory a na kvalifikaci, kterou jí může přisoudit Komise; není důležité, zda tento režim podpory opírající se o nařízení ze dne 1. února 1998, je oživen na základě nařízení ze dne 18. května 2001, nebo ze strany regionů na základě jiných předpisů, jež nejsou Komisi známy. |
| --- | --- |

(34)

Připomínky, které Itálie předložila Komisi jako odpověď na zahájení formálního vyšetřovacího řízení, se nezabývají kvalifikací tohoto režimu státní podpory jako protiprávní podpory. Nezávisle na možném výkladu připomínek Itálie tak Komise uvádí, že tento režim podpory představuje v každém případě obnovený režim podpory zavedený na základě nařízení ze dne 10. února 1998 a přezkoumaný a schválený Komisí pod číslem NN 24/98. Jak je uvedeno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, toto obnovení znamená provedení nového režimu podpory, tedy protiprávního režimu podpory. Změna totožnosti veřejného orgánu, který režim provádí, nemá vliv na povahu podpory a na kvalifikaci, kterou jí může přisoudit Komise; není důležité, zda tento režim podpory opírající se o nařízení ze dne 1. února 1998, je oživen na základě nařízení ze dne 18. května 2001, nebo ze strany regionů na základě jiných předpisů, jež nejsou Komisi známy.

| (35) | Jak je navíc stanoveno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování, za předpokladu, že oznámený režim podpory je podle tvrzení italských orgánů již existujícím režimem podpory a vládní nařízení ze dne 18. května 2001 nepředstavuje změnu tohoto režimu, Komise má za to, že ke dni 1. července 2001 se z něj stal nový režim podpory, když po přijetí nových pokynů pro „rybolov“ použitelných od 1. ledna 2001 stávající režimy podpory, které nebyly těmto pokynům přizpůsobeny, nemohly nadále využívat dříve udělené schválení a musely být změněny na nové režimy podpory, které podléhají oznamovací povinnosti vůči Komisi. Komise v souladu s bodem 3.2 pokynů pro „rybolov“ z roku 2001 členským státům v rámci mechanismu potřebných opatření dopisem ze dne 21. prosince 2000 navrhla, aby změnily stávající režimy podpory v odvětví rybolovu do 1. července 2001, a uvedla, že v případě, že nepošlou zápornou odpověď, bude Komise předpokládat, že členský stát souhlasí s návrhem potřebných opatření. Komise tedy měla za to, že Itálie tento návrh přijala a že stávající režimy podpory budou do 1. července 2001 změněny. |
| --- | --- |

(35)

Jak je navíc stanoveno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování, za předpokladu, že oznámený režim podpory je podle tvrzení italských orgánů již existujícím režimem podpory a vládní nařízení ze dne 18. května 2001 nepředstavuje změnu tohoto režimu, Komise má za to, že ke dni 1. července 2001 se z něj stal nový režim podpory, když po přijetí nových pokynů pro „rybolov“ použitelných od 1. ledna 2001 stávající režimy podpory, které nebyly těmto pokynům přizpůsobeny, nemohly nadále využívat dříve udělené schválení a musely být změněny na nové režimy podpory, které podléhají oznamovací povinnosti vůči Komisi. Komise v souladu s bodem 3.2 pokynů pro „rybolov“ z roku 2001 členským státům v rámci mechanismu potřebných opatření dopisem ze dne 21. prosince 2000 navrhla, aby změnily stávající režimy podpory v odvětví rybolovu do 1. července 2001, a uvedla, že v případě, že nepošlou zápornou odpověď, bude Komise předpokládat, že členský stát souhlasí s návrhem potřebných opatření. Komise tedy měla za to, že Itálie tento návrh přijala a že stávající režimy podpory budou do 1. července 2001 změněny.

| (36) | Účinkem ustanovení uvedených v pokynech pro „rybolov“ z roku 2001, která Itálie přijala, bylo proto zrušení některých dříve udělených schválení u podpor a jejich kvalifikace jako podpor nových. To byl případ podpor na restrukturalizaci družstev. Na rozdíl od pokynů pro „rybolov“ z roku 1997 měly totiž pokyny pro „rybolov“ z roku 2001 v bodě 2.2.4 konkrétní ustanovení týkající se podpor na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, v němž bylo stanoveno použití pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999. |
| --- | --- |

(36)

Účinkem ustanovení uvedených v pokynech pro „rybolov“ z roku 2001, která Itálie přijala, bylo proto zrušení některých dříve udělených schválení u podpor a jejich kvalifikace jako podpor nových. To byl případ podpor na restrukturalizaci družstev. Na rozdíl od pokynů pro „rybolov“ z roku 1997 měly totiž pokyny pro „rybolov“ z roku 2001 v bodě 2.2.4 konkrétní ustanovení týkající se podpor na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích, v němž bylo stanoveno použití pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999.

| (37) | Jak je tedy stanoveno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování, tento režim podpory představuje, co se týče podpor udělených od 1. července 2001, zcela jistě nový režim podpor, který byla Itálie povinna oznámit Komisi před vykonáním. |
| --- | --- |

(37)

Jak je tedy stanoveno v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřování, tento režim podpory představuje, co se týče podpor udělených od 1. července 2001, zcela jistě nový režim podpor, který byla Itálie povinna oznámit Komisi před vykonáním.

5.2   Slučitelnost se společným trhem

| (38) | Tento režim může být považován za slučitelný se společným trhem jen v případě, že může využívat jedné z odchylek stanovených ve Smlouvě. Mohou-li výhod výše uvedeného režimu využívat podniky z odvětví rybolovu a akvakultury, musí být režim posouzen s ohledem na pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury. Analýza uvedená v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení je stále platná. |
| --- | --- |

(38)

Tento režim může být považován za slučitelný se společným trhem jen v případě, že může využívat jedné z odchylek stanovených ve Smlouvě. Mohou-li výhod výše uvedeného režimu využívat podniky z odvětví rybolovu a akvakultury, musí být režim posouzen s ohledem na pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury. Analýza uvedená v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení je stále platná.

| (39) | Opatření je jasně prezentováno jako režim podpory na restrukturalizaci podniků s tím, že příjemci uskuteční plány restrukturalizace. Seznam způsobilých nákladů, který je uveden v nařízení ze dne 10. ledna 1998, ukazuje, že operace, které mohou být financovány, skutečně odpovídají operacím, které umožňují restrukturalizaci podniků příjemců. Tyto náklady odpovídají investicím nebo finančním poplatkům a fungování podniku. Jedná se o výdaje, které mohou zcela jistě souviset s oživením činnosti příjemců nebo s jejich přizpůsobením se novým hospodářským podmínkám s cílem umožnit obnovení hospodářské a finanční životaschopnosti. |
| --- | --- |

(39)

Opatření je jasně prezentováno jako režim podpory na restrukturalizaci podniků s tím, že příjemci uskuteční plány restrukturalizace. Seznam způsobilých nákladů, který je uveden v nařízení ze dne 10. ledna 1998, ukazuje, že operace, které mohou být financovány, skutečně odpovídají operacím, které umožňují restrukturalizaci podniků příjemců. Tyto náklady odpovídají investicím nebo finančním poplatkům a fungování podniku. Jedná se o výdaje, které mohou zcela jistě souviset s oživením činnosti příjemců nebo s jejich přizpůsobením se novým hospodářským podmínkám s cílem umožnit obnovení hospodářské a finanční životaschopnosti.

| (40) | Je tedy třeba analyzovat tento režim podpory s ohledem na ustanovení týkající se pokynů a obecných zásad pro „rybolov“. |
| --- | --- |

(40)

Je tedy třeba analyzovat tento režim podpory s ohledem na ustanovení týkající se pokynů a obecných zásad pro „rybolov“.

| (41) | Jak pokyny pro „rybolov“ z roku 2001 (bod 2.2.4), tak pokyny pro „rybolov“ z roku 2004 (bod 4.1.2) stanoví, že podpory určené na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích se budou posuzovat podle obecných zásad pro „restrukturalizaci“. V případě, že i po 1. dubnu 2008 budou ještě udělovány podpory, což je možné, neboť tento režim podpory byl zaveden bez časového omezení (viz výše 2. bod odůvodnění), použijí se pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (10) přijaté v roce 2008 (dále jen pokyny pro „rybolov“ z roku 2008), které takto odkazují na pokyny pro „restrukturalizaci“. Co se týče podpor udělených do 9. října 2004, použijí se pokyny pro „restrukturalizaci“ z roku 1999, a co se týče podpor udělených od 10. října 2004, použijí se pokyny pro restrukturalizaci z roku 2004. V souvislosti se zvláštním případem podniků, jejichž hlavní činnost představuje rybolov na moři, je důležité připomenout, že pokyny pro „rybolov“ navíc uvádějí, že tyto podpory budou moci být uděleny jen v případě, že podniky předložily Komisi plán zaměřený na snížení kapacity loďstva. |
| --- | --- |

(41)

Jak pokyny pro „rybolov“ z roku 2001 (bod 2.2.4), tak pokyny pro „rybolov“ z roku 2004 (bod 4.1.2) stanoví, že podpory určené na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích se budou posuzovat podle obecných zásad pro „restrukturalizaci“. V případě, že i po 1. dubnu 2008 budou ještě udělovány podpory, což je možné, neboť tento režim podpory byl zaveden bez časového omezení (viz výše 2. bod odůvodnění), použijí se pokyny pro posuzování státní podpory v odvětví rybolovu a akvakultury (10) přijaté v roce 2008 (dále jen pokyny pro „rybolov“ z roku 2008), které takto odkazují na pokyny pro „restrukturalizaci“. Co se týče podpor udělených do 9. října 2004, použijí se pokyny pro „restrukturalizaci“ z roku 1999, a co se týče podpor udělených od 10. října 2004, použijí se pokyny pro restrukturalizaci z roku 2004. V souvislosti se zvláštním případem podniků, jejichž hlavní činnost představuje rybolov na moři, je důležité připomenout, že pokyny pro „rybolov“ navíc uvádějí, že tyto podpory budou moci být uděleny jen v případě, že podniky předložily Komisi plán zaměřený na snížení kapacity loďstva.

| (42) | Je tedy vhodné posoudit především to, zda prováděcí podmínky tohoto režimu podpory odpovídají podmínkám stanoveným v pokynech pro „restrukturalizaci“. |
| --- | --- |

(42)

Je tedy vhodné posoudit především to, zda prováděcí podmínky tohoto režimu podpory odpovídají podmínkám stanoveným v pokynech pro „restrukturalizaci“.

| (43) | Pokyny pro „restrukturalizaci“ stanoví především, že výhody z podpor pro restrukturalizaci mohou čerpat pouze podniky v obtížích, které splňují kritéria uvedená podrobně v bodech 4 až 8 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 nebo v bodech 9 až 13 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004. Tyto předpisy stanoví přísná kritéria pro kvalifikaci podniku jako podniku v obtížích. Na základě použití bodu 5 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 a bodu 10 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004 musí totiž podnik, aby byl považován za podnik v obtížích, v případě společnosti s ručením omezeným ztratit více než polovinu zapsaného kapitálu, kde ke ztrátě alespoň jedné čtvrtiny došlo za posledních dvanáct měsíců, nebo v případě všech ostatních forem společnosti, splnit podmínky pro zahájení úpadkového řízení. V bodě 11 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004 se uvádí, že kromě těchto kritérií může být podnik považován za podnik v obtížích, pokud jsou patrné typické příznaky, například narůstající ztráta, klesající obrat, narůstající finanční zatížení atd. (podle bodu 18 mohou členské státy vzít v úvahu i toto kritérium pro podporu na restrukturalizaci udělovanou podnikům v odvětví rybolovu v rámci režimu podpor). |
| --- | --- |

(43)

Pokyny pro „restrukturalizaci“ stanoví především, že výhody z podpor pro restrukturalizaci mohou čerpat pouze podniky v obtížích, které splňují kritéria uvedená podrobně v bodech 4 až 8 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 nebo v bodech 9 až 13 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004. Tyto předpisy stanoví přísná kritéria pro kvalifikaci podniku jako podniku v obtížích. Na základě použití bodu 5 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 a bodu 10 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004 musí totiž podnik, aby byl považován za podnik v obtížích, v případě společnosti s ručením omezeným ztratit více než polovinu zapsaného kapitálu, kde ke ztrátě alespoň jedné čtvrtiny došlo za posledních dvanáct měsíců, nebo v případě všech ostatních forem společnosti, splnit podmínky pro zahájení úpadkového řízení. V bodě 11 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004 se uvádí, že kromě těchto kritérií může být podnik považován za podnik v obtížích, pokud jsou patrné typické příznaky, například narůstající ztráta, klesající obrat, narůstající finanční zatížení atd. (podle bodu 18 mohou členské státy vzít v úvahu i toto kritérium pro podporu na restrukturalizaci udělovanou podnikům v odvětví rybolovu v rámci režimu podpor).

| (44) | Komise uvádí, že nařízení ze dne 10. února 1998 neobsahuje žádné kritérium stejného nebo podobného druhu. Podpory udělené Itálií tedy mohou využívat podniky, které nesplňují kritéria uvedená v daných pokynech a které tedy nemusí být podniky v obtížích. |
| --- | --- |

(44)

Komise uvádí, že nařízení ze dne 10. února 1998 neobsahuje žádné kritérium stejného nebo podobného druhu. Podpory udělené Itálií tedy mohou využívat podniky, které nesplňují kritéria uvedená v daných pokynech a které tedy nemusí být podniky v obtížích.

| (45) | Zadruhé, vzhledem k tomu, že tento režim podpor je zaměřen na malé a střední podniky, použijí se podle bodu 67 písm. a) pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 kritéria stanovená v bodech 31 až 34 uvedených pokynů. Tytéž podmínky se při použití bodu 82 písm. a) pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004 nacházejí v bodech 34 až 37 uvedených pokynů. Podle těchto ustanovení musí restrukturalizační plán umožňovat především dlouhodobé obnovení životaschopnosti podniku v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů, musí popsat okolnosti, které způsobily obtíže podniku, a musí počítat s přeměnou, která podniku po dokončení restrukturalizace umožní pokrýt všechny její náklady; poskytnutí podpory je možné pouze v případě, že předložený restrukturalizační plán obsahuje všechny tyto prvky. |
| --- | --- |

(45)

Zadruhé, vzhledem k tomu, že tento režim podpor je zaměřen na malé a střední podniky, použijí se podle bodu 67 písm. a) pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 kritéria stanovená v bodech 31 až 34 uvedených pokynů. Tytéž podmínky se při použití bodu 82 písm. a) pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004 nacházejí v bodech 34 až 37 uvedených pokynů. Podle těchto ustanovení musí restrukturalizační plán umožňovat především dlouhodobé obnovení životaschopnosti podniku v přiměřené lhůtě a na základě realistických předpokladů, musí popsat okolnosti, které způsobily obtíže podniku, a musí počítat s přeměnou, která podniku po dokončení restrukturalizace umožní pokrýt všechny její náklady; poskytnutí podpory je možné pouze v případě, že předložený restrukturalizační plán obsahuje všechny tyto prvky.

| (46) | Komise zdůrazňuje, že Itálie nezavedla žádný postup, který by umožnil zjistit dodržování těchto podmínek. Informace poskytnuté v odpovědi na zahájení formálního vyšetřovacího řízení se odvolávají pouze na obecné podmínky, které jsou uvedeny v nařízení ze dne 10. února 1998 pro udělování těchto podpor. Tyto podmínky však nedefinují objektivní kritéria, která by umožňovala zjistit, zda jsou jednotlivé restrukturalizační plány zúčastněných podniků skutečně koncipovány na základě těchto zásad. Neexistuje tedy žádná záruka, že jsou dodržena kritéria v bodech 31 až 34 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 nebo v bodech 34 až 37 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004. |
| --- | --- |

(46)

Komise zdůrazňuje, že Itálie nezavedla žádný postup, který by umožnil zjistit dodržování těchto podmínek. Informace poskytnuté v odpovědi na zahájení formálního vyšetřovacího řízení se odvolávají pouze na obecné podmínky, které jsou uvedeny v nařízení ze dne 10. února 1998 pro udělování těchto podpor. Tyto podmínky však nedefinují objektivní kritéria, která by umožňovala zjistit, zda jsou jednotlivé restrukturalizační plány zúčastněných podniků skutečně koncipovány na základě těchto zásad. Neexistuje tedy žádná záruka, že jsou dodržena kritéria v bodech 31 až 34 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 nebo v bodech 34 až 37 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004.

| (47) | Zatřetí, podle bodů 40 a 41 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999, které se použijí pro malé a střední podniky na základě bodu 67 písm. c) těchto pokynů musí podniky významně přispět k restrukturalizačnímu plánu ze svých vlastních zdrojů, aby byla podpora omezena na minimum. Tatáž zásada je uvedena v bodech 43 a 44 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004, které se použijí na základě bodu 82 písm. c). |
| --- | --- |

(47)

Zatřetí, podle bodů 40 a 41 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999, které se použijí pro malé a střední podniky na základě bodu 67 písm. c) těchto pokynů musí podniky významně přispět k restrukturalizačnímu plánu ze svých vlastních zdrojů, aby byla podpora omezena na minimum. Tatáž zásada je uvedena v bodech 43 a 44 pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004, které se použijí na základě bodu 82 písm. c).

| (48) | Podle nařízení ze dne 10. února 1998 se podpora uděluje formou nenávratného příspěvku v maximálním objemu 40 % způsobilých nákladů nebo formou zvýhodněné půjčky na pokrytí nákladů do výše 85 %. Neexistuje rozlišení podle typu způsobilých nákladů (viz výše bod 2 „Popis“). Komise z toho vyvozuje, že tento podíl se může vztahovat na jakékoli dané náklady, například náklady na modernizaci zařízení, pokrytí majetkových ztrát, úhrada dluhů atd. |
| --- | --- |

(48)

Podle nařízení ze dne 10. února 1998 se podpora uděluje formou nenávratného příspěvku v maximálním objemu 40 % způsobilých nákladů nebo formou zvýhodněné půjčky na pokrytí nákladů do výše 85 %. Neexistuje rozlišení podle typu způsobilých nákladů (viz výše bod 2 „Popis“). Komise z toho vyvozuje, že tento podíl se může vztahovat na jakékoli dané náklady, například náklady na modernizaci zařízení, pokrytí majetkových ztrát, úhrada dluhů atd.

| (49) | Je tedy možné, že někteří příjemci významně přispěli k provádění restrukturalizačního plánu, který se jich týkal. Komise ovšem uvádí, že Itálie nedefinovala žádné kritérium, které by umožňovalo vyladit výši udělené podpory v závislosti na příspěvku každého příjemce. Jediným existujícím kritériem v nařízení ze dne 10. února 1998 je kritérium pořadí doručení žádostí o podporu. Z těchto důvodů má Komise za to, že Itálie pro tento režim podpory nestanovila žádný postup, který by umožňoval zajistit dodržování podmínek příspěvku příjemců z vlastních zdrojů a omezení podpory na minimum. Je tedy skutečně možné, že někteří příjemci podpory tyto podmínky nedodrželi. |
| --- | --- |

(49)

Je tedy možné, že někteří příjemci významně přispěli k provádění restrukturalizačního plánu, který se jich týkal. Komise ovšem uvádí, že Itálie nedefinovala žádné kritérium, které by umožňovalo vyladit výši udělené podpory v závislosti na příspěvku každého příjemce. Jediným existujícím kritériem v nařízení ze dne 10. února 1998 je kritérium pořadí doručení žádostí o podporu. Z těchto důvodů má Komise za to, že Itálie pro tento režim podpory nestanovila žádný postup, který by umožňoval zajistit dodržování podmínek příspěvku příjemců z vlastních zdrojů a omezení podpory na minimum. Je tedy skutečně možné, že někteří příjemci podpory tyto podmínky nedodrželi.

| (50) | Začtvrté, podle bodu 67 písm. b) pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 se vyrovnávací opatření na vyvarování se nepřípustných narušení hospodářské soutěže, která jsou popsána v bodech 35 až 39 uvedených pokynů, nepoužijí na malé a střední podniky. Naopak podle bodu 82 písm. b) pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004 je tento typ opatření popsaných v bodech 38 až 42 uvedených pokynů třeba přijmout, pokud je příjemcem podpory střední podnik. Komise uvádí, že Itálie nestanovila provádění vyrovnávacích opatření tohoto typu, jestliže je příjemcem podpory střední podnik. |
| --- | --- |

(50)

Začtvrté, podle bodu 67 písm. b) pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 1999 se vyrovnávací opatření na vyvarování se nepřípustných narušení hospodářské soutěže, která jsou popsána v bodech 35 až 39 uvedených pokynů, nepoužijí na malé a střední podniky. Naopak podle bodu 82 písm. b) pokynů pro „restrukturalizaci“ z roku 2004 je tento typ opatření popsaných v bodech 38 až 42 uvedených pokynů třeba přijmout, pokud je příjemcem podpory střední podnik. Komise uvádí, že Itálie nestanovila provádění vyrovnávacích opatření tohoto typu, jestliže je příjemcem podpory střední podnik.

| (51) | Konečně v případě, že příjemci podpory jsou družstva, jejichž hlavní činnost představuje rybolov, Itálie nepředložila žádný plán zaměřený na snížení kapacity loďstva, jak se požaduje v bodě 2.2.5 pokynů pro „rybolov“ z roku 2001, nebo v bodě 4.1.2 pokynů pro „rybolov“ z roku 2004, nebo v bodě 4.2 pokynů pro „rybolov“ z roku 2008. |
| --- | --- |

(51)

Konečně v případě, že příjemci podpory jsou družstva, jejichž hlavní činnost představuje rybolov, Itálie nepředložila žádný plán zaměřený na snížení kapacity loďstva, jak se požaduje v bodě 2.2.5 pokynů pro „rybolov“ z roku 2001, nebo v bodě 4.1.2 pokynů pro „rybolov“ z roku 2004, nebo v bodě 4.2 pokynů pro „rybolov“ z roku 2008.

| (52) | Komise kromě toho Itálii upozorňuje, že na základě sdělení ze dne 6. března 2006 nebyla změněna kritéria a podmínky režimů podpory na restrukturalizaci. Cílem bylo vyzvat členské státy, aby používaly některé nástroje s cílem napravit problémy, s nimiž se odvětví rybolovu potýká. Mezi nástroje doporučované Komisí skutečně patří možnost, aby členské státy zavedly režimy podpory na záchranu a restrukturalizaci. V tomto sdělení měla Komise v úmyslu upřesnit, jak uplatňovat pokyny pro „restrukturalizaci“, ale nikdy nenaznačila možnost odchýlit se od nich. Pokyny jsou stále plně použitelné. |
| --- | --- |

(52)

Komise kromě toho Itálii upozorňuje, že na základě sdělení ze dne 6. března 2006 nebyla změněna kritéria a podmínky režimů podpory na restrukturalizaci. Cílem bylo vyzvat členské státy, aby používaly některé nástroje s cílem napravit problémy, s nimiž se odvětví rybolovu potýká. Mezi nástroje doporučované Komisí skutečně patří možnost, aby členské státy zavedly režimy podpory na záchranu a restrukturalizaci. V tomto sdělení měla Komise v úmyslu upřesnit, jak uplatňovat pokyny pro „restrukturalizaci“, ale nikdy nenaznačila možnost odchýlit se od nich. Pokyny jsou stále plně použitelné.

| (53) | Italské orgány neuvedly žádné další argumenty a neposkytly žádné doplňující informace, které by naznačovaly, že dotyčné podpory by mohly být slučitelné se společným trhem na základě dalších ustanovení Smlouvy o ES nebo norem, úprav nebo pokynů ke státním podporám. |
| --- | --- |

(53)

Italské orgány neuvedly žádné další argumenty a neposkytly žádné doplňující informace, které by naznačovaly, že dotyčné podpory by mohly být slučitelné se společným trhem na základě dalších ustanovení Smlouvy o ES nebo norem, úprav nebo pokynů ke státním podporám.

6.   ZÁVĚR

| (54) | Komise konstatuje, že Itálie protiprávně provedla režim podpor na restrukturalizaci družstev v odvětví rybolovu a jejich konsorcií a porušila tak čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES. |
| --- | --- |

(54)

Komise konstatuje, že Itálie protiprávně provedla režim podpor na restrukturalizaci družstev v odvětví rybolovu a jejich konsorcií a porušila tak čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.

| (55) | Na základě analýzy uvedené v bodě 5 tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že tento režim podpor není slučitelný se společným trhem. |
| --- | --- |

(55)

Na základě analýzy uvedené v bodě 5 tohoto rozhodnutí se Komise domnívá, že tento režim podpor není slučitelný se společným trhem.

7.   NAVRÁCENÍ

| (56) | V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999, jestliže je státní podpora udělená protiprávně neslučitelná se společným trhem, musí ji příjemci navrátit. Cíle je dosaženo, když příjemci, tedy jinak řečeno podniky, které z nich měly prospěch, vrátí dotyčné podpory, případně navýšené o úroky z prodlení. V uvedeném odstavci 1 se ovšem uvádí, že „Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství“. Je vhodné prověřit, zda v tomto případě lze uplatnit obecnou zásadu práva Společenství, jako je zásada oprávněného očekávání nebo zásada právní jistoty, aby mohlo být vyloučeno navrácení protiprávních a neslučitelných podpor ze strany příjemců. |
| --- | --- |

(56)

V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999, jestliže je státní podpora udělená protiprávně neslučitelná se společným trhem, musí ji příjemci navrátit. Cíle je dosaženo, když příjemci, tedy jinak řečeno podniky, které z nich měly prospěch, vrátí dotyčné podpory, případně navýšené o úroky z prodlení. V uvedeném odstavci 1 se ovšem uvádí, že „Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství“. Je vhodné prověřit, zda v tomto případě lze uplatnit obecnou zásadu práva Společenství, jako je zásada oprávněného očekávání nebo zásada právní jistoty, aby mohlo být vyloučeno navrácení protiprávních a neslučitelných podpor ze strany příjemců.

| (57) | Připomíná se, že členské státy dohlížejí na to, aby byly vnitrostátní předpisy slučitelné s předpisy Společenství v oblasti státních podpor s cílem zabránit narušení hospodářské soutěže; kromě toho musí v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES oznamovat Komisi každou státní podporu a nesmí opatření vykonat dříve, než je předmětem přezkumu. Z tohoto důvodu, pokud jde o možnost, aby příjemci využili zásady oprávněného očekávání a vyhnuli se tak navracení protiprávních a neslučitelných podpor, z judikatury Soudního dvora vyplývá, že „s výhradou mimořádných okolností nemůže příjemce oprávněné očekávat, že podpora byla udělena řádně, pokud nebyla udělena v souladu s předpisy o předchozí kontrole státní podpory. Obezřetný hospodářský subjekt by měl být obvykle schopen ujistit se, že tento postup byl dodržen.“ (11) |
| --- | --- |

(57)

Připomíná se, že členské státy dohlížejí na to, aby byly vnitrostátní předpisy slučitelné s předpisy Společenství v oblasti státních podpor s cílem zabránit narušení hospodářské soutěže; kromě toho musí v souladu s čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES oznamovat Komisi každou státní podporu a nesmí opatření vykonat dříve, než je předmětem přezkumu. Z tohoto důvodu, pokud jde o možnost, aby příjemci využili zásady oprávněného očekávání a vyhnuli se tak navracení protiprávních a neslučitelných podpor, z judikatury Soudního dvora vyplývá, že „s výhradou mimořádných okolností nemůže příjemce oprávněné očekávat, že podpora byla udělena řádně, pokud nebyla udělena v souladu s předpisy o předchozí kontrole státní podpory. Obezřetný hospodářský subjekt by měl být obvykle schopen ujistit se, že tento postup byl dodržen.“ (11)

| (58) | Ve věci 265/85, Van den Bergh en Jurgens BV v. Komise
   (12), Soudní dvůr uvedl, že „[...] každý hospodářský subjekt, u něhož některý orgán vyvolal opodstatněné naděje, má možnost dovolat se ochrany oprávněného očekávání. Ovšem pokud opatrný a obezřetný hospodářský subjekt mohl předvídat přijetí opatření Společenství, které se může nepříznivě dotknout jeho zájmů, nemůže se takovéto zásady dovolávat, pokud je toto opatření přijato“. |
| --- | --- |

(58)

Ve věci 265/85, Van den Bergh en Jurgens BV v. Komise
   (12), Soudní dvůr uvedl, že „[...] každý hospodářský subjekt, u něhož některý orgán vyvolal opodstatněné naděje, má možnost dovolat se ochrany oprávněného očekávání. Ovšem pokud opatrný a obezřetný hospodářský subjekt mohl předvídat přijetí opatření Společenství, které se může nepříznivě dotknout jeho zájmů, nemůže se takovéto zásady dovolávat, pokud je toto opatření přijato“.

| (59) | Pro účely přizpůsobení existujících podpor novým pokynům pro „rybolov“ z roku 2001 Komise členským státům navrhla, aby do 1. července 2001 upravily stávající režimy podpor v odvětví rybolovu. Judikaturou (13) bylo potvrzeno, že tento návrh uvedený v pokynech představuje prvek pravidelné a periodické spolupráce, v jehož rámci bude Komise v členských státech pravidelně přezkoumávat existující režimy podpor a bude jim navrhovat zavedení potřebných opatření. Dohoda mezi Komisí a členským státem na úplném seznamu všech existujících režimů podpor by tak byla nepraktická a je rozumné, aby členským státům byla ponechána odpovědnost za přizpůsobení režimů, u nichž je to potřeba. To je tím spíše oprávněné, že členské státy se podílejí na vypracování nových pokynů a že si před jejich vstupem v platnost dobře uvědomují zpětné působení pokynů na stávající režimy podpory. |
| --- | --- |

(59)

Pro účely přizpůsobení existujících podpor novým pokynům pro „rybolov“ z roku 2001 Komise členským státům navrhla, aby do 1. července 2001 upravily stávající režimy podpor v odvětví rybolovu. Judikaturou (13) bylo potvrzeno, že tento návrh uvedený v pokynech představuje prvek pravidelné a periodické spolupráce, v jehož rámci bude Komise v členských státech pravidelně přezkoumávat existující režimy podpor a bude jim navrhovat zavedení potřebných opatření. Dohoda mezi Komisí a členským státem na úplném seznamu všech existujících režimů podpor by tak byla nepraktická a je rozumné, aby členským státům byla ponechána odpovědnost za přizpůsobení režimů, u nichž je to potřeba. To je tím spíše oprávněné, že členské státy se podílejí na vypracování nových pokynů a že si před jejich vstupem v platnost dobře uvědomují zpětné působení pokynů na stávající režimy podpory.

| (60) | Itálie tvrdí, že se domnívala, že toto opatření je pouze návratem k opatření NN 24/98 schválenému Komisí dne 11. března 1999 a že tedy představuje existující podporu. Podle Komise opatření fungovalo jako stávající podpora pouze do 30. června 2001. V tomto ohledu, jak je uvedeno výše, Komise uvádí, že Itálie v rámci mechanismu potřebných opatření přijala návrh na úpravu stávajících režimů podpory v odvětví rybolovu a akvakultury po přijetí pokynů pro „rybolov“ z roku 2001 i pokynů pro „rybolov“ z roku 2004. Od 1. července 2001 se tedy z podpory stala podpora nová vzhledem k tomu, že musela být přizpůsobena novým pokynům pro „rybolov“ z roku 2001. |
| --- | --- |

(60)

Itálie tvrdí, že se domnívala, že toto opatření je pouze návratem k opatření NN 24/98 schválenému Komisí dne 11. března 1999 a že tedy představuje existující podporu. Podle Komise opatření fungovalo jako stávající podpora pouze do 30. června 2001. V tomto ohledu, jak je uvedeno výše, Komise uvádí, že Itálie v rámci mechanismu potřebných opatření přijala návrh na úpravu stávajících režimů podpory v odvětví rybolovu a akvakultury po přijetí pokynů pro „rybolov“ z roku 2001 i pokynů pro „rybolov“ z roku 2004. Od 1. července 2001 se tedy z podpory stala podpora nová vzhledem k tomu, že musela být přizpůsobena novým pokynům pro „rybolov“ z roku 2001.

| (61) | Na základě čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 je pochopitelné, že skutečnost, že Komise nezveřejnila přijetí pokynů pro „rybolov“ z roku 2001 ze strany italské vlády, mohlo vést některé příjemce k tomu, aby se v dobré víře domnívali, že vnitrostátní opatření v této oblasti musí být ještě považováno za stávající podporu. V článku 26 se totiž stanoví, že Komise musí zveřejnit „souhrnné sdělení o rozhodnutích přijatých podle [...] a článku 18 ve spojení s čl. 19 odst. 1“. Podle článku 18 uvedeného nařízení „pokud Komise [...] dospěje k názoru, že existující režim podpory není nebo již není slučitelný se společným trhem, vydá doporučení navrhující dotyčnému členskému státu vhodná opatření“. V čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 se stanoví, že pokud členský stát přijme navrhovaná potřebná opatření, Komise „tato zjištění zaznamená“ a uvědomí o tom členský stát. |
| --- | --- |

(61)

Na základě čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 je pochopitelné, že skutečnost, že Komise nezveřejnila přijetí pokynů pro „rybolov“ z roku 2001 ze strany italské vlády, mohlo vést některé příjemce k tomu, aby se v dobré víře domnívali, že vnitrostátní opatření v této oblasti musí být ještě považováno za stávající podporu. V článku 26 se totiž stanoví, že Komise musí zveřejnit „souhrnné sdělení o rozhodnutích přijatých podle [...] a článku 18 ve spojení s čl. 19 odst. 1“. Podle článku 18 uvedeného nařízení „pokud Komise [...] dospěje k názoru, že existující režim podpory není nebo již není slučitelný se společným trhem, vydá doporučení navrhující dotyčnému členskému státu vhodná opatření“. V čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 659/1999 se stanoví, že pokud členský stát přijme navrhovaná potřebná opatření, Komise „tato zjištění zaznamená“ a uvědomí o tom členský stát.

| (62) | Komise nezveřejnila v Úředním věstníku Evropských společenství informace o tom, jak každý členský stát přijal potřebná opatření, která navrhla pro provádění nových pokynů pro „rybolov“ z roku 2001. Komise tedy může těžko prokázat, že příjemci byli řádně informováni o tom, že italská vláda opatření přijala, a o změně statutu podpory, která jim byla udělena. U pokynů pro „rybolov“ z roku 2004 to však učinila prostřednictvím oznámení (14). |
| --- | --- |

(62)

Komise nezveřejnila v Úředním věstníku Evropských společenství informace o tom, jak každý členský stát přijal potřebná opatření, která navrhla pro provádění nových pokynů pro „rybolov“ z roku 2001. Komise tedy může těžko prokázat, že příjemci byli řádně informováni o tom, že italská vláda opatření přijala, a o změně statutu podpory, která jim byla udělena. U pokynů pro „rybolov“ z roku 2004 to však učinila prostřednictvím oznámení (14).

| (63) | Proto navzdory tomu, že platí zásada, podle níž hospodářské subjekty nemohou ve věci protiprávních státních podpor využívat oprávněné očekávání, Komise uvádí, že v tomto případě až do zveřejnění oznámení o přijetí potřebných opatření dne 11. listopadu 2005 se mohl opatrný a obezřetný hospodářský subjekt oprávněně domnívat, že dotyčný režim státní podpory je stále režimem existujícím a že se tedy nezměnil na nový režim podpory. |
| --- | --- |

(63)

Proto navzdory tomu, že platí zásada, podle níž hospodářské subjekty nemohou ve věci protiprávních státních podpor využívat oprávněné očekávání, Komise uvádí, že v tomto případě až do zveřejnění oznámení o přijetí potřebných opatření dne 11. listopadu 2005 se mohl opatrný a obezřetný hospodářský subjekt oprávněně domnívat, že dotyčný režim státní podpory je stále režimem existujícím a že se tedy nezměnil na nový režim podpory.

| (64) | V tomto případě má tedy Komise za to, že navracení podpor udělených do 11. listopadu 2005 by mohlo být v rozporu se zásadou oprávněného očekávání nebo zásadou právní jistoty. Z toho vyplývá, že v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999 se požaduje navrácení pouze u podpor udělených po 12. listopadu 2005. |
| --- | --- |

(64)

V tomto případě má tedy Komise za to, že navracení podpor udělených do 11. listopadu 2005 by mohlo být v rozporu se zásadou oprávněného očekávání nebo zásadou právní jistoty. Z toho vyplývá, že v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 659/1999 se požaduje navrácení pouze u podpor udělených po 12. listopadu 2005.

| (65) | Toto rozhodnutí se týká dotčeného režimu podpory a musí být vykonáno neprodleně, zejména co se týče navrácení všech jednotlivých podpor udělených v rámci tohoto režimu, s výjimkou podpor udělených na konkrétní projekty, které v okamžiku udělení těchto podpor splňovaly všechny podmínky stanovené v nařízení de minimis nebo na ně bylo možno uplatnit osvobození, nebo byly uděleny v režimu podpory schválené Komisí, |
| --- | --- |

(65)

Toto rozhodnutí se týká dotčeného režimu podpory a musí být vykonáno neprodleně, zejména co se týče navrácení všech jednotlivých podpor udělených v rámci tohoto režimu, s výjimkou podpor udělených na konkrétní projekty, které v okamžiku udělení těchto podpor splňovaly všechny podmínky stanovené v nařízení de minimis nebo na ně bylo možno uplatnit osvobození, nebo byly uděleny v režimu podpory schválené Komisí,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Režim podpory zavedený pro restrukturalizaci družstev v odvětví rybolovu a jejich konsorcií a protiprávně uplatňovaný Itálií, která tak porušuje čl. 88 odst. 3 Smlouvy, je neslučitelný se společným trhem.

Článek 2

Jednotlivé podpory udělené družstvu v odvětví rybolovu nebo konsorciu družstev v rámci režimu podle čl. 1 odst. 1 tohoto rozhodnutí nepředstavují podporu, jestliže v okamžiku udělení splňovaly podmínky stanovené nařízením přijatým ve smyslu článku 2 nařízení Rady (ES) č. 994/98 (15) a použitelným v daný okamžik.

Článek 3

Jednotlivé podpory udělené v rámci režimu podle čl. 1 odst. 1 tohoto rozhodnutí, které v okamžiku udělení splňovaly podmínky stanovené nařízením přijatým ve smyslu článku 1 nařízení (ES) č. 994/98 nebo jakýmkoli jiným schváleným režimem podpory, jsou slučitelné se společným trhem až do maximální výše uplatněné na daný typ podpory.

Článek 4

1.   Itálie je povinna nechat si navrátit od příjemců neslučitelné podpory podle článku 1 udělené od 12. listopadu 2005.

2.   U částek, které mají být navráceny, nabíhají úroky ode dne, kdy byly poskytnuty příjemcům, až do jejich skutečného navrácení.

3.   Úroky se vypočtou v závislosti na úrokovém režimu stanoveném v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (16).

4.   Itálie ruší veškeré neuskutečněné platby v rámci podpor podle článku 1 od data přijetí tohoto rozhodnutí.

Článek 5

1.   Navrácení podpor uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.

2.   Itálie zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 6

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Itálie tyto informace:

| a) | seznam družstev v odvětví rybolovu a jejich konsorcií, která obdržela podporu ve smyslu článků 2 a 3, a celkovou částku, kterou každé z nich obdrželo; |
| --- | --- |

a)

seznam družstev v odvětví rybolovu a jejich konsorcií, která obdržela podporu ve smyslu článků 2 a 3, a celkovou částku, kterou každé z nich obdrželo;

| b) | celkovou částku (hlavní částka a úroky), kterou má každý příjemce navrátit; |
| --- | --- |

b)

celkovou částku (hlavní částka a úroky), kterou má každý příjemce navrátit;

| c) | podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření k dosažení souladu s tímto rozhodnutím;

| d) | doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

d)

doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Itálie bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného vrácení podpor uvedených v článcích 1, 2 a 3. Itálie na žádost Komise neprodleně předloží informace o již přijatých a plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Itálie poskytne rovněž podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemci navrátili.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno Italské republice.

V Bruselu dne 28. října 2009.

Za Komisi

Joe BORG

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  Dopis zveřejněný v Úř. věst. C 202, 25.8.2006, s. 11.

2

(3)  Úř. věst. C 100, 27.3.1997, s. 12.

3

(4)  Úř. věst. C 19, 20.1.2001, s. 7.

4

(5)  Účinek přijetí potřebných opatření ze strany členského státu byl jasně uveden v rozsudku ze dne 24. března 1993 vydaném ve věci C-313/90, Comité internationale de la rayonne et des fibres synthétiques a ostatní v. Komise, Sb. rozh. 1993, s. I-1125: „... účinkem předpisů uvedených v právní úpravě a přijatých členskými státy je u určitých podpor, které spadají do oblasti působnosti právní úpravy samotné, zrušit dříve vydané povolení, kvalifikovat je tedy jako nové a uvalit na ně povinnost předběžného oznámení.“ (bod 35).

5

Comité internationale de la rayonne et des fibres synthétiques a ostatní

Komise

(6)  Úř. věst. C 288, 9.10.1999, s. 2.

6

(7)  Úř. věst. C 229, 14.9.2004, s. 5.

7

(8)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

8

(9)  KOM(2006) 103 v konečném znění.

9

(10)  Úř. věst. C 84, 3.4.2008, s. 10.

10

(11)  Věc C-5/89, Komise v. Spolková republika Německo, Sb. rozh. 1990, s. I-3437, bod 14; věc C-169/95, Španělské království v. Komise, Sb. rozh. 1997, s. I-135, bod 51; věc T-55/99, CETM v. Komise, Sb. rozh. 2000, s. II-3207, bod 121.

11

Komise

Spolková republika Německo

Španělské království

Komise

CETM

Komise

(12)  Věc 265/85, Van den Bergh en Jurgens v. Komise, Sb. rozh. 1987, s. 1155, bod 44.

12

Van den Bergh en Jurgens

Komise

(13)  Věc C-311/94, Ijssel-Vliet v. Minister van Economische Zaken, Sb. rozh. 1996, s. I-5023, body 36 až 44.

13

Ijssel-Vliet

Minister van Economische Zaken

(14)  Úř. věst. C 278, 11.11.2005, s. 14.

14

(15)  Úř. věst. L 142, 14.5.1998, s. 1.

15

(16)  Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1.

16

---