# Europeiska unionens L 17/2010

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2010.017.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 17 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 53 årgången22 januari 2010 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2010.017.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 17

Svensk utgåva

Lagstiftning

53 årgången22 januari 2010

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 54/2010 av den 19 januari 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 55/2010 av den 21 januari 2010 om förbud mot fiske efter vitling i ICES-område IV och EG-vatten i IIa med fartyg som för belgisk flagg | 21 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 56/2010 av den 21 januari 2010 om förbud mot fiske efter rockor i ICES-område IV och gemenskapens vatten i IIa med fartyg som för nederländsk flagg | 23 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 57/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 25 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 58/2010 av den 21 januari 2010 om att inte bevilja exportbidrag för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 619/2008 | 27 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 59/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av exportbidrag för ägg | 28 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 60/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av bidragssatserna för ägg och äggulor som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget | 30 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 61/2010 av den 21 januari 2010 om att inte bevilja exportbidrag för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 619/2008 | 32 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 62/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av exportbidrag för nötkött | 33 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 63/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av exportbidrag för fjäderfäkött | 37 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 64/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av exportbidrag för griskött | 39 |
| | | Kommissionens förordning (EU) nr 65/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin samt om ändring av förordning (EG) nr 1484/95 | 41 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 54/2010 av den 19 januari 2010 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 55/2010 av den 21 januari 2010 om förbud mot fiske efter vitling i ICES-område IV och EG-vatten i IIa med fartyg som för belgisk flagg

21

*

Kommissionens förordning (EU) nr 56/2010 av den 21 januari 2010 om förbud mot fiske efter rockor i ICES-område IV och gemenskapens vatten i IIa med fartyg som för nederländsk flagg

23

Kommissionens förordning (EU) nr 57/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

25

Kommissionens förordning (EU) nr 58/2010 av den 21 januari 2010 om att inte bevilja exportbidrag för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 619/2008

27

Kommissionens förordning (EU) nr 59/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av exportbidrag för ägg

28

Kommissionens förordning (EU) nr 60/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av bidragssatserna för ägg och äggulor som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

30

Kommissionens förordning (EU) nr 61/2010 av den 21 januari 2010 om att inte bevilja exportbidrag för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 619/2008

32

Kommissionens förordning (EU) nr 62/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av exportbidrag för nötkött

33

Kommissionens förordning (EU) nr 63/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av exportbidrag för fjäderfäkött

37

Kommissionens förordning (EU) nr 64/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av exportbidrag för griskött

39

Kommissionens förordning (EU) nr 65/2010 av den 21 januari 2010 om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin samt om ändring av förordning (EG) nr 1484/95

41

| | | IV   Rättsakter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/37/EG |
| | * | Rådets beslut av den 27 november 2009 om Europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap (2011) | 43 |
| | | 2010/38/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 21 oktober 2008 om det statliga stöd (C 20/08, f.d. N 62/08) som Italien planerar att genomföra genom en ändring av stödordning N 59/04 rörande den tillfälliga skyddsordningen för varvsindustrin
  [delgivet med nr K(2008) 6015]

   (
  1
  ) | 50 |

IV   Rättsakter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

2010/37/EG

*

Rådets beslut av den 27 november 2009 om Europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap (2011)

43

2010/38/EG

*

Kommissionens beslut av den 21 oktober 2008 om det statliga stöd (C 20/08, f.d. N 62/08) som Italien planerar att genomföra genom en ändring av stödordning N 59/04 rörande den tillfälliga skyddsordningen för varvsindustrin
  [delgivet med nr K(2008) 6015]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 6015]

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/1

---

RÅDETS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 54/2010

av den 19 januari 2010

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av etanolaminer med ursprung i Amerikas förenta stater

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), som upphäver rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artiklarna 9.4 och 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009,

med beaktande av det förslag som Europeiska kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | I februari 1994 införde rådet genom förordning (EG) nr 229/94 (3) slutgiltiga antidumpningstullar på import av etanolaminer (nedan kallat den berörda produkten) med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA). |
| --- | --- |

(1)

I februari 1994 införde rådet genom förordning (EG) nr 229/94 (3) slutgiltiga antidumpningstullar på import av etanolaminer (nedan kallat den berörda produkten) med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA).

| (2) | Efter en begäran från Conseil européen des fédérations de l'industrie chimique (CEFIC) inleddes i juli 2005 en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Rådet drog efter översynen slutsatsen att slutgiltiga antidumpningstullar skulle införas på import av etanolaminer med ursprung i USA, vilket gjordes genom förordning (EG) nr 1583/2006 (4). Tullarna infördes i form av fasta specifika tullar. |
| --- | --- |

(2)

Efter en begäran från Conseil européen des fédérations de l'industrie chimique (CEFIC) inleddes i juli 2005 en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen. Rådet drog efter översynen slutsatsen att slutgiltiga antidumpningstullar skulle införas på import av etanolaminer med ursprung i USA, vilket gjordes genom förordning (EG) nr 1583/2006 (4). Tullarna infördes i form av fasta specifika tullar.

2.   Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång

| (3) | Efter offentliggörandet i mars 2008 av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna rörande import av etanolaminer med ursprung i USA (5), mottog kommissionen den 25 juli 2008 en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggörandet i mars 2008 av ett tillkännagivande om att giltighetstiden snart skulle komma att löpa ut för de gällande antidumpningsåtgärderna rörande import av etanolaminer med ursprung i USA (5), mottog kommissionen den 25 juli 2008 en begäran om översyn i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (4) | Begäran ingavs av BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH och Akzo Nobel Functional Chemicals AB (nedan kallade de sökande unionstillverkarna) för de tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens sammanlagda tillverkning av etanolaminer. |
| --- | --- |

(4)

Begäran ingavs av BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH och Akzo Nobel Functional Chemicals AB (nedan kallade de sökande unionstillverkarna) för de tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av unionens sammanlagda tillverkning av etanolaminer.

| (5) | Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(5)

Begäran grundades på att det var sannolikt att dumpningen och skadan för unionsindustrin skulle fortsätta eller återkomma om åtgärderna upphörde att gälla.

| (6) | Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en översyn vid giltighetstidens utgång inleddes och påbörjade därför genom ett tillkännagivande om inledande av ett förfarande en undersökning (6) enligt artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen fastslog efter samråd med rådgivande kommittén att bevisningen var tillräcklig för att motivera att en översyn vid giltighetstidens utgång inleddes och påbörjade därför genom ett tillkännagivande om inledande av ett förfarande en undersökning (6) enligt artikel 11.2 i grundförordningen.

3.   Undersökning

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna i USA, importörer, handlare, användare i unionen som såvitt känt var berörda samt de amerikanska myndigheterna om inledandet av översynen. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna i USA, importörer, handlare, användare i unionen som såvitt känt var berörda samt de amerikanska myndigheterna om inledandet av översynen. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

| (8) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla dem som begärde ett frågeformulär inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla dem som begärde ett frågeformulär inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (9) | Kommissionen gav också de parter som var direkt berörda möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen gav också de parter som var direkt berörda möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda.

| (10) | Svar på frågeformuläret inkom från två exporterande tillverkare i USA, en närstående importör i unionen, en närstående importör i Schweiz, de sökande unionstillverkarna och en industriell användare i unionen. Ytterligare en exporterande tillverkare i USA (Huntsman Petrochemical Corporation) inkom med ett dokument (nedan kallat ståndpunktsdokument) där man hävdade att åtgärderna borde upphävas, dock utan att besvara frågeformuläret. |
| --- | --- |

(10)

Svar på frågeformuläret inkom från två exporterande tillverkare i USA, en närstående importör i unionen, en närstående importör i Schweiz, de sökande unionstillverkarna och en industriell användare i unionen. Ytterligare en exporterande tillverkare i USA (Huntsman Petrochemical Corporation) inkom med ett dokument (nedan kallat ståndpunktsdokument) där man hävdade att åtgärderna borde upphävas, dock utan att besvara frågeformuläret.

| (11) | Kommissionen samlade in och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:






  a) | Sökande unionstillverkare
  BASF SE/AG, Ludwigshafen, Tyskland
  INEOS Oxide Ltd, Southampton, Förenade kungariket
  Sasol Germany GmbH, Hamburg, Tyskland
  Akzo Nobel Functional Chemicals AB, Stenungsund, Sverige |
| --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen samlade in och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för att fastställa unionens intresse. Kontrollbesök gjordes hos följande företag:

a)

Sökande unionstillverkare

BASF SE/AG, Ludwigshafen, Tyskland

INEOS Oxide Ltd, Southampton, Förenade kungariket

Sasol Germany GmbH, Hamburg, Tyskland

Akzo Nobel Functional Chemicals AB, Stenungsund, Sverige

| b) | Exporterande tillverkare i USA
  The Dow Chemical Company, Midland, Michigan och Seadrift, Texas, USA
  INEOS Oxide LLC, Houston, Texas och Plaquemine, Louisiana, USA |
| --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i USA

The Dow Chemical Company, Midland, Michigan och Seadrift, Texas, USA

INEOS Oxide LLC, Houston, Texas och Plaquemine, Louisiana, USA

| c) | Närstående importörer i unionen
  INEOS Oxide Ltd, Zwijndrecht, Belgien |
| --- | --- |

c)

Närstående importörer i unionen

INEOS Oxide Ltd, Zwijndrecht, Belgien

| d) | Närstående importör i Schweiz
  Dow Europe GmbH, Horgen, Schweiz |
| --- | --- |

d)

Närstående importör i Schweiz

Dow Europe GmbH, Horgen, Schweiz

| e) | Industriella användare i unionen
  Evonik Degussa GmbH, Essen, Tyskland |
| --- | --- |

e)

Industriella användare i unionen

Evonik Degussa GmbH, Essen, Tyskland

4.   Översynsperiod

| (12) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2007 till och med den 30 september 2008 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(12)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 oktober 2007 till och med den 30 september 2008 (nedan kallad översynsperioden).

| (13) | Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). Utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada värderades också med hänsyn till effekterna av den globala ekonomiska krisen på etanolaminmarknaden efter översynsperioden. |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). Utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada värderades också med hänsyn till effekterna av den globala ekonomiska krisen på etanolaminmarknaden efter översynsperioden.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (14) | Den berörda produkten är densamma som den som omfattats av tidigare undersökningar, dvs. etanolaminer som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 och 2922 13 10, med ursprung i USA. Etanolaminer framställs genom att etenoxid (EO), som är en kemisk reaktion mellan eten och syre, får reagera med ammoniak. Denna syntes leder till tre olika konkurrerande reaktioner som ger tre olika typer av etanolaminer: monoetanolamin (MEA), dietanolamin (DEA) och trietanolamin (TEA), beroende på hur många gånger etenoxiden bundits. Det maximala antalet kombinationer begränsas av antalet väteelement i ammoniak, det vill säga tre. De tre olika typernas andelar av slutresultatet beror på tillverkningsanläggningens utformning men kan i viss utsträckning kontrolleras genom förhållandet mellan ammoniaken och etenoxiden (”mol”-förhållandet). |
| --- | --- |

(14)

Den berörda produkten är densamma som den som omfattats av tidigare undersökningar, dvs. etanolaminer som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 och 2922 13 10, med ursprung i USA. Etanolaminer framställs genom att etenoxid (EO), som är en kemisk reaktion mellan eten och syre, får reagera med ammoniak. Denna syntes leder till tre olika konkurrerande reaktioner som ger tre olika typer av etanolaminer: monoetanolamin (MEA), dietanolamin (DEA) och trietanolamin (TEA), beroende på hur många gånger etenoxiden bundits. Det maximala antalet kombinationer begränsas av antalet väteelement i ammoniak, det vill säga tre. De tre olika typernas andelar av slutresultatet beror på tillverkningsanläggningens utformning men kan i viss utsträckning kontrolleras genom förhållandet mellan ammoniaken och etenoxiden (”mol”-förhållandet).

| (15) | Den berörda produkten används som en mellanprodukt eller ett tillsatsmedel för ytaktiva ämnen i tvättmedel och kroppsvårdsprodukter, kosmetika, konstgödsel, växtskyddsmedel (glyfosat), korrosionsskyddsmedel, smörjoljor, textilhjälpmedel och mjukmedel (esterkvater), fotokemikalier, vid metall- och pappersbearbetning och träbehandling, som tillsatsmedel vid cementproduktion samt som absorptionsmedel vid gasrening (gör gasen sötare genom att ta bort syror). Produkten kan också användas av tillverkarna själva eller av deras närstående tillverkare vid framställning av etenamin. Nya användningsområden för monoetanolamin innefattar taurin och elektronik, särskilt produkter inom LCD-sektorn. |
| --- | --- |

(15)

Den berörda produkten används som en mellanprodukt eller ett tillsatsmedel för ytaktiva ämnen i tvättmedel och kroppsvårdsprodukter, kosmetika, konstgödsel, växtskyddsmedel (glyfosat), korrosionsskyddsmedel, smörjoljor, textilhjälpmedel och mjukmedel (esterkvater), fotokemikalier, vid metall- och pappersbearbetning och träbehandling, som tillsatsmedel vid cementproduktion samt som absorptionsmedel vid gasrening (gör gasen sötare genom att ta bort syror). Produkten kan också användas av tillverkarna själva eller av deras närstående tillverkare vid framställning av etenamin. Nya användningsområden för monoetanolamin innefattar taurin och elektronik, särskilt produkter inom LCD-sektorn.

2.   Likadan produkt

| (16) | Liksom i den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen framgick det att den berörda produkten som tillverkas i USA och exporteras till unionen har samma fysiska och tekniska egenskaper som den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna och att det således inte är någon skillnad mellan produkterna när det gäller användningen. Det har också konstaterats att den berörda produkt som tillverkas i USA och säljs till unionen är identisk med den produkt som säljs på den amerikanska hemmamarknaden. Alla dessa produkter måste därför anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(16)

Liksom i den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen framgick det att den berörda produkten som tillverkas i USA och exporteras till unionen har samma fysiska och tekniska egenskaper som den produkt som tillverkas och säljs i unionen av unionstillverkarna och att det således inte är någon skillnad mellan produkterna när det gäller användningen. Det har också konstaterats att den berörda produkt som tillverkas i USA och säljs till unionen är identisk med den produkt som säljs på den amerikanska hemmamarknaden. Alla dessa produkter måste därför anses vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

| (17) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma. |
| --- | --- |

(17)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersöktes det om dumpning fortfarande förekom och, om så var fallet, huruvida åtgärdernas upphörande sannolikt skulle innebära att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma.

1.   Inledande anmärkningar

| (18) | Av de fyra amerikanska exporterande tillverkare som nämndes i klagomålet var det två som var samarbetsvilliga och en som inte samarbetade i undersökningen utan bara lämnade ett ståndpunktsdokument, medan det fjärde amerikanska företag som nämndes i klagomålet inte lämnade något svar eller några andra upplysningar. |
| --- | --- |

(18)

Av de fyra amerikanska exporterande tillverkare som nämndes i klagomålet var det två som var samarbetsvilliga och en som inte samarbetade i undersökningen utan bara lämnade ett ståndpunktsdokument, medan det fjärde amerikanska företag som nämndes i klagomålet inte lämnade något svar eller några andra upplysningar.

| (19) | De två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna svarade för en betydande del (dvs. mer än 90 %, den exakta siffran kan inte uppges av sekretesskäl) av importen till unionen under översynsperioden, nämligen 37 583 ton, vilket är 8,5 % mindre än importen under den tidigare undersökningsperioden (1 juli 2004–30 juni 2005). Importen till unionen av den berörda produkten med ursprung i USA motsvarade 14 % av förbrukningen i unionen under översynsperioden. |
| --- | --- |

(19)

De två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna svarade för en betydande del (dvs. mer än 90 %, den exakta siffran kan inte uppges av sekretesskäl) av importen till unionen under översynsperioden, nämligen 37 583 ton, vilket är 8,5 % mindre än importen under den tidigare undersökningsperioden (1 juli 2004–30 juni 2005). Importen till unionen av den berörda produkten med ursprung i USA motsvarade 14 % av förbrukningen i unionen under översynsperioden.

2.   Dumpning av import under översynsperioden

| (20) | När det gäller de två samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna fastställdes enligt artikel 2.1 i grundförordningen ett normalvärde för varje typ av den berörda produkten, på grundval av det pris som betalats eller ska betalas på den amerikanska hemmamarknaden av icke-närstående köpare, eftersom försäljningen konstaterades ha skett i tillräckliga volymer och vid normal handel. |
| --- | --- |

(20)

När det gäller de två samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna fastställdes enligt artikel 2.1 i grundförordningen ett normalvärde för varje typ av den berörda produkten, på grundval av det pris som betalats eller ska betalas på den amerikanska hemmamarknaden av icke-närstående köpare, eftersom försäljningen konstaterades ha skett i tillräckliga volymer och vid normal handel.

| (21) | Liksom vid den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen visade denna undersökning på nytt att de två samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen via närstående företag. Följaktligen konstruerades exportpriserna i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av de priser till vilka den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende köpare i unionen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt den vinst som gjorts i unionen av importföretagen under översynsperioden. När det gällde vinstmarginalen kunde de närstående handlarnas faktiska vinst inte användas, eftersom förhållandet mellan de exporterande tillverkarna och de närstående handlarna innebar att dessa priser inte var tillförlitliga. Vinstmarginalen fastställdes därför på en skälig nivå som inte översteg den faktiska vinstmarginalen hos de närstående handlarna och som överensstämde med de vinstmarginaler som av liknande skäl användes vid den tidigare översynen. |
| --- | --- |

(21)

Liksom vid den ursprungliga undersökningen och den tidigare översynen visade denna undersökning på nytt att de två samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna exporterade den berörda produkten till unionen via närstående företag. Följaktligen konstruerades exportpriserna i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av de priser till vilka den importerade produkten första gången såldes vidare till oberoende köpare i unionen. Justeringar gjordes för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, inbegripet försäljnings- och administrationskostnader, allmänna kostnader samt den vinst som gjorts i unionen av importföretagen under översynsperioden. När det gällde vinstmarginalen kunde de närstående handlarnas faktiska vinst inte användas, eftersom förhållandet mellan de exporterande tillverkarna och de närstående handlarna innebar att dessa priser inte var tillförlitliga. Vinstmarginalen fastställdes därför på en skälig nivå som inte översteg den faktiska vinstmarginalen hos de närstående handlarna och som överensstämde med de vinstmarginaler som av liknande skäl användes vid den tidigare översynen.

| (22) | Normalvärdet jämfördes med det genomsnittliga exportpriset för varje typ av den berörda produkten, fritt fabrik och i samma handelsled. För att få en rättvis jämförelse beaktades i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen olikheter i de faktorer som påstods och visades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transportkostnader inom landet och till havs, i efterhand beviljade rabatter, hanterings- och förpackningskostnader, kreditkostnader och importtullar, som alla drogs av från återförsäljningspriserna i syfte att få fram ett pris fritt fabrik. |
| --- | --- |

(22)

Normalvärdet jämfördes med det genomsnittliga exportpriset för varje typ av den berörda produkten, fritt fabrik och i samma handelsled. För att få en rättvis jämförelse beaktades i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen olikheter i de faktorer som påstods och visades påverka priserna och prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes för transportkostnader inom landet och till havs, i efterhand beviljade rabatter, hanterings- och förpackningskostnader, kreditkostnader och importtullar, som alla drogs av från återförsäljningspriserna i syfte att få fram ett pris fritt fabrik.

| (23) | I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen per produktslag på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna, i samma handelsled. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning under översynsperioden, om än på en lägre nivå än i den tidigare översynen. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-värdet vid unionens gräns, var 11,9 % för INEOS Oxide LLC och 0 % för Dow Chemical. När det gäller den andra amerikanska tillverkaren, som inte samarbetade i undersökningen och som under översynsperioden stod för mindre än 5 % (den exakta siffran kan inte uppges av sekretesskäl) av den amerikanska importen av den berörda produkten till unionen, måste dumpningsmarginalen grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
  Såsom anges ovan slogs det vid undersökningen fast att dumpning förekom. I överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 18.6 i grundförordningen fastställs dumpningen på den nivå som konstaterats för INEOS Oxide LLC, dvs. 11,9 %, även för de exportörer som inte samarbetade i undersökningen. Det finns nämligen ingen anledning att anta att en part som inte samarbetade i undersökningen bedrev dumpning i mindre omfattning än en part som samarbetade och att behandla en sådan part gynnsammare än samarbetsvilliga parter. Det bör noteras att inga kontrollerbara uppgifter fanns tillgängliga för den icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren, eftersom de kontollerade svaren på frågeformulären från de samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna, jämförda med Eurostatstatistik, utesluter möjligheten att de kvantiteter som saknades exporterats av de samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(23)

I enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalen per produktslag på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och de vägda genomsnittliga exportpriserna, i samma handelsled. Av jämförelsen framgick att det förekom dumpning under översynsperioden, om än på en lägre nivå än i den tidigare översynen. Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av cif-värdet vid unionens gräns, var 11,9 % för INEOS Oxide LLC och 0 % för Dow Chemical. När det gäller den andra amerikanska tillverkaren, som inte samarbetade i undersökningen och som under översynsperioden stod för mindre än 5 % (den exakta siffran kan inte uppges av sekretesskäl) av den amerikanska importen av den berörda produkten till unionen, måste dumpningsmarginalen grundas på tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.

Såsom anges ovan slogs det vid undersökningen fast att dumpning förekom. I överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 18.6 i grundförordningen fastställs dumpningen på den nivå som konstaterats för INEOS Oxide LLC, dvs. 11,9 %, även för de exportörer som inte samarbetade i undersökningen. Det finns nämligen ingen anledning att anta att en part som inte samarbetade i undersökningen bedrev dumpning i mindre omfattning än en part som samarbetade och att behandla en sådan part gynnsammare än samarbetsvilliga parter. Det bör noteras att inga kontrollerbara uppgifter fanns tillgängliga för den icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren, eftersom de kontollerade svaren på frågeformulären från de samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna, jämförda med Eurostatstatistik, utesluter möjligheten att de kvantiteter som saknades exporterats av de samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarna.

3.   Utveckling av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla

| (24) | Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under översynsperioden undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning. |
| --- | --- |

(24)

Utöver undersökningen av om det förekom dumpning under översynsperioden undersöktes även sannolikheten för fortsatt dumpning.

| (25) | Om åtgärderna upphör skulle exportörerna kunna sänka sina exportpriser. En sänkning av exportpriserna skulle göra den amerikanska produkten mer attraktiv på unionsmarknaden. Om exportpriserna skulle sänkas i proportion till nivån för antidumpningstullarna skulle dumpningsmarginalerna under översynsperioden bli 12 % för INEOS Oxide LLC och för de parter som inte samarbetade (i enlighet med artikel 18 i grundförordningen), medan ingen dumpning ändå skulle förekomma för Dow Chemical. Den lilla skillnaden mellan dumpningsmarginalen med tullen inräknad och dumpningsmarginalen utan tull hänger samman med att den allmänna prisnivån för etanolaminer under översynsperioden var relativt hög, vilket innebar att den antidumpningstull som infördes i form av en specifik fast tull hade obetydlig inverkan. Efter översynsperioden har priserna på etanolaminer generellt sjunkit avsevärt, vilket förklaras närmare nedan. |
| --- | --- |

(25)

Om åtgärderna upphör skulle exportörerna kunna sänka sina exportpriser. En sänkning av exportpriserna skulle göra den amerikanska produkten mer attraktiv på unionsmarknaden. Om exportpriserna skulle sänkas i proportion till nivån för antidumpningstullarna skulle dumpningsmarginalerna under översynsperioden bli 12 % för INEOS Oxide LLC och för de parter som inte samarbetade (i enlighet med artikel 18 i grundförordningen), medan ingen dumpning ändå skulle förekomma för Dow Chemical. Den lilla skillnaden mellan dumpningsmarginalen med tullen inräknad och dumpningsmarginalen utan tull hänger samman med att den allmänna prisnivån för etanolaminer under översynsperioden var relativt hög, vilket innebar att den antidumpningstull som infördes i form av en specifik fast tull hade obetydlig inverkan. Efter översynsperioden har priserna på etanolaminer generellt sjunkit avsevärt, vilket förklaras närmare nedan.

| (26) | Överskottskapaciteten i USA under översynsperioden är inte obetydlig. Den outnyttjade produktionskapaciteten i USA under översynsperioden beräknas uppgå till omkring 60 000 ton. Denna beräkning grundas på uppgifter om tillverkningsvolymer från de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, det faktum att den normala, förväntade produktionstakten ligger på omkring 90 % av den nominella kapaciteten, förmodandet att de icke-samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarnas faktiska produktionsresultat inte skulle ligga på en lägre nivå än 80 % av den nominella kapaciteten, samt på uppgifter i ledande marknadstidskrifter. Siffran ovan kan komma att uppgå tilll 85 000 ton om mer ambitiösa produktionstal uppnås. Jämfört med en beräknad total nominell kapacitet i USA på 732 000 ton uppgick den beräknade totala efterfrågan, inklusive företagsintern förbrukning, till 588 000 ton. Det relativt låga kapacitetsutnyttjandet var en följd av ett antal händelser de senaste åren, nämligen de selektiva driftstoppen bland amerikanska tillverkare för att hålla lagren nere, kapacitetsökningarna (Dow Chemicals senaste ökning med 45 000 ton och den icke-samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarens senaste ökning med 32 000 ton) och effekterna av orkanerna Gustav och Ike för vissa tillverkningsanläggningar och anläggningar för produktion av råvaror. Vad beträffar orkanerna Ike and Gustav hade de fortfarande en viss inverkan under översynsperioden, men effekten försvann efter översynsperioden.
  Enligt uppskattningar av PCI Consulting Group (PCI) 2008 blev följden en produktionsförlust på 39 000 ton (7). Förekomsten av potentiell outnyttjad produktionskapacitet i USA under 2007 och 2008, dvs. under en period som ingår i översynsperioden, bekräftas även i en ledande årlig publikation som granskar etanolaminmarknaden (8). I denna publikation uppskattades överutbudet 2007 till 65 000 ton på den amerikanska marknaden. Den outnyttjade kapaciteten på omkring 60 000 ton ska jämföras med de volymer som exporterades från USA till unionen under översynsperioden (37 583 ton) och den totala förbrukningen i unionen (268 000 ton). Detta innebär att det finns potential att öka exporten från USA och ta över en del av unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(26)

Överskottskapaciteten i USA under översynsperioden är inte obetydlig. Den outnyttjade produktionskapaciteten i USA under översynsperioden beräknas uppgå till omkring 60 000 ton. Denna beräkning grundas på uppgifter om tillverkningsvolymer från de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, det faktum att den normala, förväntade produktionstakten ligger på omkring 90 % av den nominella kapaciteten, förmodandet att de icke-samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarnas faktiska produktionsresultat inte skulle ligga på en lägre nivå än 80 % av den nominella kapaciteten, samt på uppgifter i ledande marknadstidskrifter. Siffran ovan kan komma att uppgå tilll 85 000 ton om mer ambitiösa produktionstal uppnås. Jämfört med en beräknad total nominell kapacitet i USA på 732 000 ton uppgick den beräknade totala efterfrågan, inklusive företagsintern förbrukning, till 588 000 ton. Det relativt låga kapacitetsutnyttjandet var en följd av ett antal händelser de senaste åren, nämligen de selektiva driftstoppen bland amerikanska tillverkare för att hålla lagren nere, kapacitetsökningarna (Dow Chemicals senaste ökning med 45 000 ton och den icke-samarbetsvilliga amerikanska exporterande tillverkarens senaste ökning med 32 000 ton) och effekterna av orkanerna Gustav och Ike för vissa tillverkningsanläggningar och anläggningar för produktion av råvaror. Vad beträffar orkanerna Ike and Gustav hade de fortfarande en viss inverkan under översynsperioden, men effekten försvann efter översynsperioden.

Enligt uppskattningar av PCI Consulting Group (PCI) 2008 blev följden en produktionsförlust på 39 000 ton (7). Förekomsten av potentiell outnyttjad produktionskapacitet i USA under 2007 och 2008, dvs. under en period som ingår i översynsperioden, bekräftas även i en ledande årlig publikation som granskar etanolaminmarknaden (8). I denna publikation uppskattades överutbudet 2007 till 65 000 ton på den amerikanska marknaden. Den outnyttjade kapaciteten på omkring 60 000 ton ska jämföras med de volymer som exporterades från USA till unionen under översynsperioden (37 583 ton) och den totala förbrukningen i unionen (268 000 ton). Detta innebär att det finns potential att öka exporten från USA och ta över en del av unionsmarknaden.

| (27) | När det gäller ett antal viktiga amerikanska exportmarknader har undersökningen visat att amerikanska tillverkare kommer att få allt svårare att leverera till dessa marknader, eftersom de nyligen blivit eller snart kommer att bli självförsörjande. På tredjelandsmarknader som försörjs av USA har det nyligen skett eller pågår just nu en rad kapacitetsökningar. Det handlar om






  i) | den senaste tidens kapacitetsökning i Brasilien (på mellan 55 000 och 65 000 ton, beroende på källorna), som är en viktig exportmarknad för de amerikanska tillverkarna, |
| --- | --- | --- |

(27)

När det gäller ett antal viktiga amerikanska exportmarknader har undersökningen visat att amerikanska tillverkare kommer att få allt svårare att leverera till dessa marknader, eftersom de nyligen blivit eller snart kommer att bli självförsörjande. På tredjelandsmarknader som försörjs av USA har det nyligen skett eller pågår just nu en rad kapacitetsökningar. Det handlar om

i)

den senaste tidens kapacitetsökning i Brasilien (på mellan 55 000 och 65 000 ton, beroende på källorna), som är en viktig exportmarknad för de amerikanska tillverkarna,

| ii) | en sammanlagd ökning på 180 000 ton i Kina, en marknad som vissa amerikanska tillverkare exporterar till via samriskföretag i andra asiatiska länder, och |
| --- | --- |

ii)

en sammanlagd ökning på 180 000 ton i Kina, en marknad som vissa amerikanska tillverkare exporterar till via samriskföretag i andra asiatiska länder, och

| iii) | ökningarna i Taiwan och Thailand (sammanlagt 90 000 ton), som gör att den asiatiska marknaden präglas av överkapacitet och lämnar föga utrymme för parter utanför Asien att exportera till den asiatiska marknaden. Den sammanlagda amerikanska exporten till andra marknader än unionen uppgick 2008 till 137 600 ton, varav 61 600 ton gick till den asiatiska marknaden (9). Det betyder att stora mängder måste styras över till nya marknader. |
| --- | --- |

iii)

ökningarna i Taiwan och Thailand (sammanlagt 90 000 ton), som gör att den asiatiska marknaden präglas av överkapacitet och lämnar föga utrymme för parter utanför Asien att exportera till den asiatiska marknaden. Den sammanlagda amerikanska exporten till andra marknader än unionen uppgick 2008 till 137 600 ton, varav 61 600 ton gick till den asiatiska marknaden (9). Det betyder att stora mängder måste styras över till nya marknader.

| (28) | Sammanfattningsvis finns det, som framgår av skäl 26, en betydande outnyttjad kapacitet som skulle kunna användas till att framställa mer etanolamin och sälja den på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Dessutom kommer viktiga exportmarknader för amerikanska tillverkare sannolikt att mättas när den lokala tillverkningen ökar, varvid unionsmarknaden blir ett mycket attraktivt alternativ för amerikansk export. |
| --- | --- |

(28)

Sammanfattningsvis finns det, som framgår av skäl 26, en betydande outnyttjad kapacitet som skulle kunna användas till att framställa mer etanolamin och sälja den på unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Dessutom kommer viktiga exportmarknader för amerikanska tillverkare sannolikt att mättas när den lokala tillverkningen ökar, varvid unionsmarknaden blir ett mycket attraktivt alternativ för amerikansk export.

| (29) | Vidare undersöktes den tänkbara affärsstrategin för den icke-samarbetsvilliga amerikanska part som nämns i skäl 10. Det erinras om att den enda information som lämnats av denna part var ett ståndpunktsdokument där slutsatsen drogs att importen av etanolaminer med ursprung i USA inte orsakat någon skada och att det inte är sannolikt att den skadevållande dumpningen återkommer. Företaget hävdade att det under översynsperioden endast hade en obetydlig försäljning av den berörda produkten till två icke-närstående och en närstående part i unionen. Man uppgav också att man vill ha en regelbunden och rättvis försäljning till unionen, men lämnade inte några konkreta uppgifter eller någon kontrollerbar information gällande vare sig sitt resultat med avseende på den berörda produkten under översynsperioden eller sin planerade framtida strategi för etanolaminförsäljningen på unionsmarknaden. Slutsatserna när det gäller denna icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkare måste därför grundas på tillgängliga uppgifter, i enlighet med bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen. I samband med detta hämtades offentligt tillgängliga uppgifter på företagets webbplats och från relevanta data som offentliggjorts i CEH Product Review on Ethanolamines (SRI Consulting), en ledande marknadstidskrift. Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att denna icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkare stod för 29 % av produktionskapaciteten i USA under översynsperioden, och som affärssektor betraktad tillhörde den berörda produkten företagets lönsammaste produktdivisioner.
  Unionsmarknadens betydelse generellt sett bekräftades också av att försäljningen till unionen utgjorde omkring 33 % av detta företags totala försäljning. Med tanke på denna tillverkares betydelse på den amerikanska marknaden, dess produktionskapacitet, unionens betydelse för dess affärsverksamhet generellt sett och unionsmarknadens vikt på den globala etanolaminmarknaden, är det rimligt att anta att denna icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkare skulle öka sin export till unionen ytterligare om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Det skulle finnas ett incitament till detta med tanke på de omständigheter som rådde under översynsperioden, särskilt de höga prisnivåerna för den berörda produkten på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(29)

Vidare undersöktes den tänkbara affärsstrategin för den icke-samarbetsvilliga amerikanska part som nämns i skäl 10. Det erinras om att den enda information som lämnats av denna part var ett ståndpunktsdokument där slutsatsen drogs att importen av etanolaminer med ursprung i USA inte orsakat någon skada och att det inte är sannolikt att den skadevållande dumpningen återkommer. Företaget hävdade att det under översynsperioden endast hade en obetydlig försäljning av den berörda produkten till två icke-närstående och en närstående part i unionen. Man uppgav också att man vill ha en regelbunden och rättvis försäljning till unionen, men lämnade inte några konkreta uppgifter eller någon kontrollerbar information gällande vare sig sitt resultat med avseende på den berörda produkten under översynsperioden eller sin planerade framtida strategi för etanolaminförsäljningen på unionsmarknaden. Slutsatserna när det gäller denna icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkare måste därför grundas på tillgängliga uppgifter, i enlighet med bestämmelserna i artikel 18 i grundförordningen. I samband med detta hämtades offentligt tillgängliga uppgifter på företagets webbplats och från relevanta data som offentliggjorts i CEH Product Review on Ethanolamines (SRI Consulting), en ledande marknadstidskrift. Mot denna bakgrund drogs slutsatsen att denna icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkare stod för 29 % av produktionskapaciteten i USA under översynsperioden, och som affärssektor betraktad tillhörde den berörda produkten företagets lönsammaste produktdivisioner.

Unionsmarknadens betydelse generellt sett bekräftades också av att försäljningen till unionen utgjorde omkring 33 % av detta företags totala försäljning. Med tanke på denna tillverkares betydelse på den amerikanska marknaden, dess produktionskapacitet, unionens betydelse för dess affärsverksamhet generellt sett och unionsmarknadens vikt på den globala etanolaminmarknaden, är det rimligt att anta att denna icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkare skulle öka sin export till unionen ytterligare om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Det skulle finnas ett incitament till detta med tanke på de omständigheter som rådde under översynsperioden, särskilt de höga prisnivåerna för den berörda produkten på unionsmarknaden.

| (30) | Sedan november 2004 tar Kina ut antidumpningstullar på monoetanolamin och dietanolamin med ursprung i Japan, USA, Iran, Malaysia, Taiwan och Mexiko. Etanolaminer med ursprung i USA omfattas av tullar på mellan 20 % och 74 %. År 2008 gick 11 % av all amerikansk export till Kina (10), en marknad där efterfrågan på den berörda produkten ökar och som 2007 tillverkade omkring 24 % av sin totala inhemska förbrukning av etanolaminer. Det bör noteras att Dow Chemical tillsammans med Petronas bildat samriskföretaget Optimal med en kapacitet på 75 000 ton i Malaysia för att sedan 2002 möta efterfrågan på etanolamin på den asiatiska marknaden. Faktum kvarstår dock att genuint amerikansk export till Kina omfattas av åtgärder, vilket innebär att potentialen att på något betydande sätt absorbera överskottskapacitet i praktiken är begränsad. |
| --- | --- |

(30)

Sedan november 2004 tar Kina ut antidumpningstullar på monoetanolamin och dietanolamin med ursprung i Japan, USA, Iran, Malaysia, Taiwan och Mexiko. Etanolaminer med ursprung i USA omfattas av tullar på mellan 20 % och 74 %. År 2008 gick 11 % av all amerikansk export till Kina (10), en marknad där efterfrågan på den berörda produkten ökar och som 2007 tillverkade omkring 24 % av sin totala inhemska förbrukning av etanolaminer. Det bör noteras att Dow Chemical tillsammans med Petronas bildat samriskföretaget Optimal med en kapacitet på 75 000 ton i Malaysia för att sedan 2002 möta efterfrågan på etanolamin på den asiatiska marknaden. Faktum kvarstår dock att genuint amerikansk export till Kina omfattas av åtgärder, vilket innebär att potentialen att på något betydande sätt absorbera överskottskapacitet i praktiken är begränsad.

| (31) | Vidare tycks den amerikanska potentialen att exportera etanolamin till Kina även undergrävas av att de kinesiska tullbestämmelserna för etanolaminer som importeras från Aseanländer har ändrats (importtullen har sänkts från 5 % till 0 %), vilket innebär en ytterligare fördel för etanolamintillverkare i Aseanländerna som exporterar till Kina (11). |
| --- | --- |

(31)

Vidare tycks den amerikanska potentialen att exportera etanolamin till Kina även undergrävas av att de kinesiska tullbestämmelserna för etanolaminer som importeras från Aseanländer har ändrats (importtullen har sänkts från 5 % till 0 %), vilket innebär en ytterligare fördel för etanolamintillverkare i Aseanländerna som exporterar till Kina (11).

| (32) | Etanolaminmarknaden har präglats av en starkt ökande efterfrågan på dietanolamin på grund av att dietanolamin används vid tillverkning av glyfosatherbicider. Efterfrågan på trietanolamin styrs särskilt av användare i cementsektorn och av tillverkare av mjukgörande medel. Den främsta marknaden för monoetanolamin är syntesen av organiska föreningar (huvudsakligen etenaminer). En amerikansk förordning som trädde i kraft den 1 januari 2005 och förbjuder användning av alternativa metallbaserade produkter för träbehandling orsakade ökad efterfrågan på monoetanolamin. Uppgifter i ledande tidskrifter tyder dock på att effekten på efterfrågan av 2005 års amerikanska lagstiftningsinitiativ inte längre kommer att ge upphov till stora procentuella förbrukningsökningar i framtiden. Offentligt tillgängliga uppgifter bekräftar också att förbrukningen av monoetanolamin avsett för träskyddsmedel steg från 3 000 ton 2001 till 107 000 ton 2007. Sedan 2006 är dock den årliga tillväxten blygsam (3 %) och inga större förändringar väntas i framtiden. Det beror på att detta marknadssegment har stabiliserats och att det råder konkurrens på marknaden för träskyddsmedel från andra produkter utan monoetanolamin (t.ex. boratbaserade träskyddsmedel, naturligt motståndskraftiga träslag och återvunnet stål). Sammanfattningsvis utvecklades efterfrågan positivt fram till översynsperioden, men förväntas plana ut. |
| --- | --- |

(32)

Etanolaminmarknaden har präglats av en starkt ökande efterfrågan på dietanolamin på grund av att dietanolamin används vid tillverkning av glyfosatherbicider. Efterfrågan på trietanolamin styrs särskilt av användare i cementsektorn och av tillverkare av mjukgörande medel. Den främsta marknaden för monoetanolamin är syntesen av organiska föreningar (huvudsakligen etenaminer). En amerikansk förordning som trädde i kraft den 1 januari 2005 och förbjuder användning av alternativa metallbaserade produkter för träbehandling orsakade ökad efterfrågan på monoetanolamin. Uppgifter i ledande tidskrifter tyder dock på att effekten på efterfrågan av 2005 års amerikanska lagstiftningsinitiativ inte längre kommer att ge upphov till stora procentuella förbrukningsökningar i framtiden. Offentligt tillgängliga uppgifter bekräftar också att förbrukningen av monoetanolamin avsett för träskyddsmedel steg från 3 000 ton 2001 till 107 000 ton 2007. Sedan 2006 är dock den årliga tillväxten blygsam (3 %) och inga större förändringar väntas i framtiden. Det beror på att detta marknadssegment har stabiliserats och att det råder konkurrens på marknaden för träskyddsmedel från andra produkter utan monoetanolamin (t.ex. boratbaserade träskyddsmedel, naturligt motståndskraftiga träslag och återvunnet stål). Sammanfattningsvis utvecklades efterfrågan positivt fram till översynsperioden, men förväntas plana ut.

| (33) | Tillgängliga uppgifter rörande den tänkbara efterfrågeutvecklingen i USA och övriga världen under perioden fram till 2013 granskades också. Alla siffror i följande skäl grundas på uppgifter från klagandena, Dow Chemical, INEOS Oxide LLC och den kemiska industrins ledande referenspublikationer som ges ut av SRI Consulting, PCI och Tecnon OrbiChem Ltd. Uppgifterna speglar ännu inte den pågående ekonomiska krisens effekter. |
| --- | --- |

(33)

Tillgängliga uppgifter rörande den tänkbara efterfrågeutvecklingen i USA och övriga världen under perioden fram till 2013 granskades också. Alla siffror i följande skäl grundas på uppgifter från klagandena, Dow Chemical, INEOS Oxide LLC och den kemiska industrins ledande referenspublikationer som ges ut av SRI Consulting, PCI och Tecnon OrbiChem Ltd. Uppgifterna speglar ännu inte den pågående ekonomiska krisens effekter.

| (34) | Enligt dessa uppgifter väntas den amerikanska efterfrågans årliga tillväxt uppgå till 3,1 %. Tillväxttakten är högre på andra marknader. Unionens förväntade genomsnittliga årliga tillväxt kommer att uppgå till knappt 4 %, jämfört med 4,6 % i Kina, 5 % i Central- och Sydamerika och 13,4 % i Mellanöstern. Denna situation bekräftar att amerikanska tillverkare måste söka exportmarknader och sträva efter att maximera sin närvaro och sina vinster i de delar av världen som förväntas ha den starkaste tillväxten och där det finns möjlighet att öka marknadsandelen. |
| --- | --- |

(34)

Enligt dessa uppgifter väntas den amerikanska efterfrågans årliga tillväxt uppgå till 3,1 %. Tillväxttakten är högre på andra marknader. Unionens förväntade genomsnittliga årliga tillväxt kommer att uppgå till knappt 4 %, jämfört med 4,6 % i Kina, 5 % i Central- och Sydamerika och 13,4 % i Mellanöstern. Denna situation bekräftar att amerikanska tillverkare måste söka exportmarknader och sträva efter att maximera sin närvaro och sina vinster i de delar av världen som förväntas ha den starkaste tillväxten och där det finns möjlighet att öka marknadsandelen.

| (35) | Om efterfrågeutvecklingen jämförs med den tillgängliga produktionskapaciteten framträder följande bild, återigen grundad på uppgifter före krisen: I USA, där den faktiska produktionen under översynsperioden var omkring 65 000 ton högre än den faktiska förbrukningen av produkten, samtidigt som det fanns outnyttjad kapacitet, kommer det att ta en viss tid innan den ytterligare produktionskapacitet som nyligen blev tillgänglig har absorberats. Offentligt tillgängliga uppgifter tyder på att överskottskapaciteten i USA förväntas försvinna först 2013. Det är därmed inte sannolikt att de amerikanska tillverkarnas incitament att exportera kommer att minska under en överskådlig framtid. |
| --- | --- |

(35)

Om efterfrågeutvecklingen jämförs med den tillgängliga produktionskapaciteten framträder följande bild, återigen grundad på uppgifter före krisen: I USA, där den faktiska produktionen under översynsperioden var omkring 65 000 ton högre än den faktiska förbrukningen av produkten, samtidigt som det fanns outnyttjad kapacitet, kommer det att ta en viss tid innan den ytterligare produktionskapacitet som nyligen blev tillgänglig har absorberats. Offentligt tillgängliga uppgifter tyder på att överskottskapaciteten i USA förväntas försvinna först 2013. Det är därmed inte sannolikt att de amerikanska tillverkarnas incitament att exportera kommer att minska under en överskådlig framtid.

| (36) | På den europeiska marknaden, däremot, var under 2007 efterfrågan (12) något större än produktionskapaciteten i unionen. Med utgångspunkt i uppgifter från tiden före krisen är det dock osannolikt att denna situation kommer att förbli oförändrad. Om den förväntade tillväxten jämförs med de kapacitetsökningar som tillkännagetts, kan faktiskt en viss överkapacitet väntas om INEOS Oxide Ltd:s investeringsplaner i unionen förverkligas. En sådan kapacitetsökning kan emellertid inte äga rum förrän i slutet av 2010. Unionsmarknaden skulle därmed bli mycket sårbar för ett eventuellt tryck till följd av att amerikanska tillverkare måste säkra marknader för sin överskottsproduktion. |
| --- | --- |

(36)

På den europeiska marknaden, däremot, var under 2007 efterfrågan (12) något större än produktionskapaciteten i unionen. Med utgångspunkt i uppgifter från tiden före krisen är det dock osannolikt att denna situation kommer att förbli oförändrad. Om den förväntade tillväxten jämförs med de kapacitetsökningar som tillkännagetts, kan faktiskt en viss överkapacitet väntas om INEOS Oxide Ltd:s investeringsplaner i unionen förverkligas. En sådan kapacitetsökning kan emellertid inte äga rum förrän i slutet av 2010. Unionsmarknaden skulle därmed bli mycket sårbar för ett eventuellt tryck till följd av att amerikanska tillverkare måste säkra marknader för sin överskottsproduktion.

| (37) | Överlag kommer den globala produktionskapaciteten sannolikt att öka från omkring 1 764 000 ton till 2 423 000 ton (nominell kapacitet) till 2013. Här ingår ny kapacitet i unionen (+ 119 000), Ryssland (+50 000), Saudiarabien (+ 100 000) och Asien (+ 394 000) (13). I Kina planeras kapacitetsökningar för etanolamin på 344 000 ton under perioden 2009–2011. Med tanke på att en amerikansk tillverkare säljer den berörda produkten till Kina via ett samriskföretag i Malaysia kan det givetvis förväntas att en eventuell ökad självförsörjning i Kina kraftigt kommer att begränsa den amerikanska tillverkarens exportmöjligheter. När det gäller övriga asiatiska marknader bekräftar tillgängliga uppgifter att även de håller på att bli självförsörjande, vilket innebär att de amerikanska tillverkarna sätts under extra press att finna nya marknader. |
| --- | --- |

(37)

Överlag kommer den globala produktionskapaciteten sannolikt att öka från omkring 1 764 000 ton till 2 423 000 ton (nominell kapacitet) till 2013. Här ingår ny kapacitet i unionen (+ 119 000), Ryssland (+50 000), Saudiarabien (+ 100 000) och Asien (+ 394 000) (13). I Kina planeras kapacitetsökningar för etanolamin på 344 000 ton under perioden 2009–2011. Med tanke på att en amerikansk tillverkare säljer den berörda produkten till Kina via ett samriskföretag i Malaysia kan det givetvis förväntas att en eventuell ökad självförsörjning i Kina kraftigt kommer att begränsa den amerikanska tillverkarens exportmöjligheter. När det gäller övriga asiatiska marknader bekräftar tillgängliga uppgifter att även de håller på att bli självförsörjande, vilket innebär att de amerikanska tillverkarna sätts under extra press att finna nya marknader.

| (38) | Den globala efterfrågan, beräknad utifrån en förväntad tillväxttakt på 3,5–4 %, kommer att öka till 1 836 000 ton till 2013. Med hänsyn till att en del av överskottskapaciteten försvinner vid driftstopp för underhåll och att det därför behövs en viss buffert, visar prognosen för 2013 på jämvikt bara i USA och överskottskapacitet i övriga världen. Sammanfattningsvis tyder kapacitetsökningarna och prognoserna för situationen på marknaden fram till 2013 på att amerikanska exporterande tillverkare sannolikt kommer att dumpa på unionsmarknaden, eftersom det antagligen inte kommer att råda jämvikt mellan utbud och efterfrågan på den amerikanska marknaden förrän 2013. |
| --- | --- |

(38)

Den globala efterfrågan, beräknad utifrån en förväntad tillväxttakt på 3,5–4 %, kommer att öka till 1 836 000 ton till 2013. Med hänsyn till att en del av överskottskapaciteten försvinner vid driftstopp för underhåll och att det därför behövs en viss buffert, visar prognosen för 2013 på jämvikt bara i USA och överskottskapacitet i övriga världen. Sammanfattningsvis tyder kapacitetsökningarna och prognoserna för situationen på marknaden fram till 2013 på att amerikanska exporterande tillverkare sannolikt kommer att dumpa på unionsmarknaden, eftersom det antagligen inte kommer att råda jämvikt mellan utbud och efterfrågan på den amerikanska marknaden förrän 2013.

| (39) | Det bör noteras att etanolaminer ingår i handelssektorn för derivatprodukter av etenoxid. Monoetenglykol (MEG) ingår också i denna sektor. Det finns tecken på att de flesta tillverkare av derivatprodukter av etenoxid i Asien försöker inrikta sig på andra produkter än monoetenglykol på grund av den kraftiga nedgången på glykolmarknaderna, vilket leder till att etanolaminerna ökar på marknaden. De mycket låga priserna på monoetenglykol 2008 gjorde att de asiatiska tillverkare som kan framställa både monoetenglykol och etanolaminer valde att gå över till etanolamintillverkning för att förbättra sin lönsamhet överlag (14). Detta kommer sannolikt att leda till skärpt konkurrens på etanolaminmarknaden i Asien, dit 18 % (15) av den sammanlagda amerikanska exporten gick 2008. På grundval av uppgifter från inledningen av den pågående ekonomiska krisen förutsågs stora underskott i Asien på mycket kort sikt (16), men de förväntas ha försvunnit på medellång sikt med tanke på den väsentliga kapacitetsökning för etanolamin i Asien som beskrivs i skäl 27. |
| --- | --- |

(39)

Det bör noteras att etanolaminer ingår i handelssektorn för derivatprodukter av etenoxid. Monoetenglykol (MEG) ingår också i denna sektor. Det finns tecken på att de flesta tillverkare av derivatprodukter av etenoxid i Asien försöker inrikta sig på andra produkter än monoetenglykol på grund av den kraftiga nedgången på glykolmarknaderna, vilket leder till att etanolaminerna ökar på marknaden. De mycket låga priserna på monoetenglykol 2008 gjorde att de asiatiska tillverkare som kan framställa både monoetenglykol och etanolaminer valde att gå över till etanolamintillverkning för att förbättra sin lönsamhet överlag (14). Detta kommer sannolikt att leda till skärpt konkurrens på etanolaminmarknaden i Asien, dit 18 % (15) av den sammanlagda amerikanska exporten gick 2008. På grundval av uppgifter från inledningen av den pågående ekonomiska krisen förutsågs stora underskott i Asien på mycket kort sikt (16), men de förväntas ha försvunnit på medellång sikt med tanke på den väsentliga kapacitetsökning för etanolamin i Asien som beskrivs i skäl 27.

| (40) | Tillgängliga uppgifter från tiden efter översynsperioden bekräftar att de mycket låga priserna på monoetenglykol kommer att få tillverkare som producerar både monoetenglykol och etanolaminer att inrikta sig på etanolamintillverkning för att förbättra sin generella lönsamhet. När det gäller den globala kapacitetsutvecklingen för monoetenglykol, tyder uppgifter (17) på att kapaciteten för monoetenglykol har ökat med omkring 19 % under skadeundersökningsperioden. Vid sidan av Asien skedde ökningarna främst i länderna i Mellanöstern (Iran, Kuwait och Saudiarabien), där kapaciteten för monoetenglykol kommer att fortsätta att öka fram till 2015. I Mexiko skedde under skadeundersökningsperioden en kapacitetsökning på 40 000 ton för tillverkning av etanolamin, medan tillgängliga uppgifter tyder på att en övergång från tillverkning av monoetenglykol till tillverkning av etanolamin är att vänta. Denna situation bekräftar att världsmarknaden står inför ett allvarligt problem med överutbud i monoetenglykoltillverkningen, vilket förklarar varför de globala priserna på monoetenglykol sjunker. |
| --- | --- |

(40)

Tillgängliga uppgifter från tiden efter översynsperioden bekräftar att de mycket låga priserna på monoetenglykol kommer att få tillverkare som producerar både monoetenglykol och etanolaminer att inrikta sig på etanolamintillverkning för att förbättra sin generella lönsamhet. När det gäller den globala kapacitetsutvecklingen för monoetenglykol, tyder uppgifter (17) på att kapaciteten för monoetenglykol har ökat med omkring 19 % under skadeundersökningsperioden. Vid sidan av Asien skedde ökningarna främst i länderna i Mellanöstern (Iran, Kuwait och Saudiarabien), där kapaciteten för monoetenglykol kommer att fortsätta att öka fram till 2015. I Mexiko skedde under skadeundersökningsperioden en kapacitetsökning på 40 000 ton för tillverkning av etanolamin, medan tillgängliga uppgifter tyder på att en övergång från tillverkning av monoetenglykol till tillverkning av etanolamin är att vänta. Denna situation bekräftar att världsmarknaden står inför ett allvarligt problem med överutbud i monoetenglykoltillverkningen, vilket förklarar varför de globala priserna på monoetenglykol sjunker.

| (41) | Eftersom USA är den viktigaste etanolaminmarknaden i världen, väntas den marknaden bli den första som ställs inför konsekvenserna av överkapaciteten för monoetenglykol, dvs. sjunkande priser på monoetenglykol och användning av råvaran (etenoxid) för tillverkning av etanolaminer i stället för monoetenglykol. Det är uppenbart att överkapaciteten för monoetenglykol och konsekvenserna av den, tillsammans med det redan konstaterade överskottet på etanolamin på den amerikanska marknaden, kommer att sätta press på etanolaminpriserna. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom USA är den viktigaste etanolaminmarknaden i världen, väntas den marknaden bli den första som ställs inför konsekvenserna av överkapaciteten för monoetenglykol, dvs. sjunkande priser på monoetenglykol och användning av råvaran (etenoxid) för tillverkning av etanolaminer i stället för monoetenglykol. Det är uppenbart att överkapaciteten för monoetenglykol och konsekvenserna av den, tillsammans med det redan konstaterade överskottet på etanolamin på den amerikanska marknaden, kommer att sätta press på etanolaminpriserna.

| (42) | Generellt sett är försäljning enligt avtal som sluts på längre sikt mindre vanligt på unionsmarknaden än på den amerikanska marknaden, men alla kontrakt som kontrollerades innehöll bestämmelser som medgav en jämförelsevis snabb anpassning av priserna (normalt sett inom några veckor) till följd av en eventuell prisfluktuation. Att det finns ett försäljningsavtal betyder alltså inte att försäljningspriserna fastställs för en längre period och därför är stabila. Enhetspriserna styrs i hög grad av priserna på världsmarknaden. |
| --- | --- |

(42)

Generellt sett är försäljning enligt avtal som sluts på längre sikt mindre vanligt på unionsmarknaden än på den amerikanska marknaden, men alla kontrakt som kontrollerades innehöll bestämmelser som medgav en jämförelsevis snabb anpassning av priserna (normalt sett inom några veckor) till följd av en eventuell prisfluktuation. Att det finns ett försäljningsavtal betyder alltså inte att försäljningspriserna fastställs för en längre period och därför är stabila. Enhetspriserna styrs i hög grad av priserna på världsmarknaden.

| (43) | Industriella användare i USA och unionen erhåller vanligen liknande villkor på båda marknaderna, eftersom de ofta är multinationella företag som förhandlar fram sina inköp i hela världen och väljer leverantörer som klarar att leverera i liknande omfattning. De två samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljning till handlare och distributörer utgjorde bara mellan 10 % och 20 % av den volym som såldes på den amerikanska hemmamarknaden, och mellan 25 % och 35 % av försäljningen på unionsmarknaden. Enligt bekräftade uppgifter var de amerikanska inhemska priserna till handlare i genomsnitt 7 % lägre än priserna i unionen, och de amerikanska försäljningspriserna till inhemska industriella användare var i genomsnitt omkring 30 % lägre än priserna till användare i unionen. Dessa uppgifter bekräftar att det under översynsperioden var jämförelsevis stor skillnad mellan de två marknaderna, med högre priser på unionsmarknaden än i USA. Med hänsyn till mättnaden på USA:s övriga exportmarknader och prisnivån i unionen skulle åtgärdernas upphörande därför utgöra ett viktigt incitament till att öka exporten till unionen om sådana prisskillnader skulle kvarstå under den närmaste framtiden.
  I detta sammanhang noteras, såsom förklaras i skäl 48, att relevanta uppgifter från tiden efter översynsperioden tyder på att de amerikanska priserna översteg priserna i unionen under den perioden, på grund av den globala ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

(43)

Industriella användare i USA och unionen erhåller vanligen liknande villkor på båda marknaderna, eftersom de ofta är multinationella företag som förhandlar fram sina inköp i hela världen och väljer leverantörer som klarar att leverera i liknande omfattning. De två samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas försäljning till handlare och distributörer utgjorde bara mellan 10 % och 20 % av den volym som såldes på den amerikanska hemmamarknaden, och mellan 25 % och 35 % av försäljningen på unionsmarknaden. Enligt bekräftade uppgifter var de amerikanska inhemska priserna till handlare i genomsnitt 7 % lägre än priserna i unionen, och de amerikanska försäljningspriserna till inhemska industriella användare var i genomsnitt omkring 30 % lägre än priserna till användare i unionen. Dessa uppgifter bekräftar att det under översynsperioden var jämförelsevis stor skillnad mellan de två marknaderna, med högre priser på unionsmarknaden än i USA. Med hänsyn till mättnaden på USA:s övriga exportmarknader och prisnivån i unionen skulle åtgärdernas upphörande därför utgöra ett viktigt incitament till att öka exporten till unionen om sådana prisskillnader skulle kvarstå under den närmaste framtiden.

I detta sammanhang noteras, såsom förklaras i skäl 48, att relevanta uppgifter från tiden efter översynsperioden tyder på att de amerikanska priserna översteg priserna i unionen under den perioden, på grund av den globala ekonomiska krisen.

| (44) | Uppgifterna avseende översynsperioden och den betydande prisskillnaden mellan de amerikanska priserna och priserna i unionen för industriella användare, som utgör merparten av kunderna, tyder på att åtgärdernas upphörande skulle fungera som ett viktigt incitament till att flytta den amerikanska försäljningen till unionen. Denna situation har under alla omständigheter förändrats under tiden efter översynsperioden, och för de flesta produkttyper skulle amerikansk export kunna konkurrera i prishänseende endast om den skedde till dumpade nivåer (se skäl 48). |
| --- | --- |

(44)

Uppgifterna avseende översynsperioden och den betydande prisskillnaden mellan de amerikanska priserna och priserna i unionen för industriella användare, som utgör merparten av kunderna, tyder på att åtgärdernas upphörande skulle fungera som ett viktigt incitament till att flytta den amerikanska försäljningen till unionen. Denna situation har under alla omständigheter förändrats under tiden efter översynsperioden, och för de flesta produkttyper skulle amerikansk export kunna konkurrera i prishänseende endast om den skedde till dumpade nivåer (se skäl 48).

| (45) | Undersökningen visade att de viktigaste exportmarknaderna för USA under översynsperioden var Kanada, Mexiko, Brasilien och unionen. När det gäller försäljningspriserna är de amerikanska exportpriserna till tredjeländer generellt högre än på den amerikanska hemmamarknaden, och de amerikanska exportpriserna till unionen är överlag högre än priserna till övriga världen. Även om detta delvis kan tillskrivas de lägre exportvolymerna (lägre volymer medför normalt högre priser), bekräftar det också exportmarknadernas betydelse för amerikanska tillverkare, som alltid kan förvänta sig högre priser och därför ser dessa marknader som mycket attraktiva om det uppstår problem som överutbud, överkapacitet eller minskad efterfrågan på den amerikanska hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(45)

Undersökningen visade att de viktigaste exportmarknaderna för USA under översynsperioden var Kanada, Mexiko, Brasilien och unionen. När det gäller försäljningspriserna är de amerikanska exportpriserna till tredjeländer generellt högre än på den amerikanska hemmamarknaden, och de amerikanska exportpriserna till unionen är överlag högre än priserna till övriga världen. Även om detta delvis kan tillskrivas de lägre exportvolymerna (lägre volymer medför normalt högre priser), bekräftar det också exportmarknadernas betydelse för amerikanska tillverkare, som alltid kan förvänta sig högre priser och därför ser dessa marknader som mycket attraktiva om det uppstår problem som överutbud, överkapacitet eller minskad efterfrågan på den amerikanska hemmamarknaden.

| (46) | Priserna på etanolamin sjönk överlag mot slutet av 2008 från en toppnotering under tredje kvartalet och början av fjärde kvartalet 2008. Priserna sjönk därefter på grund av svag efterfrågan och mycket lägre kostnader för eten (18). Det är också uppenbart att detta prisfall ägde rum även på traditionella amerikanska exportmarknader som Kanada, Mexiko och Brasilien (19), vilket visar att priserna på traditionella amerikanska exportmarknader är lägre än i unionen under tiden efter översynsperioden. |
| --- | --- |

(46)

Priserna på etanolamin sjönk överlag mot slutet av 2008 från en toppnotering under tredje kvartalet och början av fjärde kvartalet 2008. Priserna sjönk därefter på grund av svag efterfrågan och mycket lägre kostnader för eten (18). Det är också uppenbart att detta prisfall ägde rum även på traditionella amerikanska exportmarknader som Kanada, Mexiko och Brasilien (19), vilket visar att priserna på traditionella amerikanska exportmarknader är lägre än i unionen under tiden efter översynsperioden.

| (47) | Sammanfattningsvis är alltså den amerikanska marknaden fortfarande i princip den viktigaste försäljningsmarknaden för båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Större delen av den amerikanska exporten av den berörda produkten går till unionen och Kanada (som saknar tillverkning av etanolamin), följda av Brasilien och Mexiko. Omkring 20 % av den amerikanska tillverkningen exporterades under översynsperioden, till prisnivåer som i allmänhet var högre än på den amerikanska hemmamarknaden. Under översynsperioden spelade alltså försäljningen till unionen och övriga världen en viktig roll när det gäller användningen av och lönsamheten hos befintlig produktionskapacitet generellt sett. Priserna har visserligen förändrats avsevärt efter översynsperioden, men det råder ingen tvekan om exportmarknadernas fortsatta betydelse för lönsamheten och kapacitetsutnyttjandet. Det finns inget som tyder på att det ovanstående inte gäller även de icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna. |
| --- | --- |

(47)

Sammanfattningsvis är alltså den amerikanska marknaden fortfarande i princip den viktigaste försäljningsmarknaden för båda de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. Större delen av den amerikanska exporten av den berörda produkten går till unionen och Kanada (som saknar tillverkning av etanolamin), följda av Brasilien och Mexiko. Omkring 20 % av den amerikanska tillverkningen exporterades under översynsperioden, till prisnivåer som i allmänhet var högre än på den amerikanska hemmamarknaden. Under översynsperioden spelade alltså försäljningen till unionen och övriga världen en viktig roll när det gäller användningen av och lönsamheten hos befintlig produktionskapacitet generellt sett. Priserna har visserligen förändrats avsevärt efter översynsperioden, men det råder ingen tvekan om exportmarknadernas fortsatta betydelse för lönsamheten och kapacitetsutnyttjandet. Det finns inget som tyder på att det ovanstående inte gäller även de icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna.

| (48) | Något som väntas spela en avgörande roll för utvecklingen av den globala kapaciteten och efterfrågan den närmaste tiden är effekten av den senaste tidens ekonomiska kris. DOW Chemical har hävdat att krisen inte kommer att få någon större inverkan på etanolaminindustrin, att den värsta krisen är över och att priserna väntas återhämta sig under andra halvåret 2009. Unionen gjorde däremot gällande att efterfrågan fallit med 30 %, att försäljningspriserna fallit kraftig och att denna minskning var större än prisminskningen på de råvaror som används vid tillverkning av etanolaminer, nämligen etenoxid och ammoniak.
  DOW Chemicals påståenden ansågs inte övertygande. Historiskt sett har efterfrågan inom vissa sektorer som är slutanvändare av den berörda produkten, t.ex. kroppsvårdsprodukter, påverkats negativt av ekonomiska nedgångar. Som redan påpekats förväntas den effekt som den amerikanska lagstiftningen om träbehandling haft på efterfrågan avta inom kort, samtidigt som den välkända svagheten hos bygg- och bilsektorerna, i både Europa och USA, inte tycks bidra till efterfrågan på den berörda produkten inom vare sig cementsektorn eller sektorn för bilvätskor, åtminstone inte inom den närmaste framtiden. Dessutom har de textilrelaterade användningsområdena i USA också upplevt en nedåtgående trend över tiden och sedan en utjämning 2007. På det hela taget bekräftades inte Dow Chemicals påståenden om den ekonomiska krisen och den framtida prisutvecklingen av några offentligt tillgängliga uppgifter som framkommit under undersökningen. Tillgänglig information i ledande facktidskrifter bekräftade unionsindustrins uppgift att efterfrågan sjunkit avsevärt, i vissa sektorer med så mycket som 40 %.
  Tillgängliga uppgifter från tiden efter översynsperioden tyder på att dumpningen ökat jämfört med den situation som rådde före översynsperioden. Såsom förklaras ovan var det under översynsperioden jämförelsevis stor skillnad mellan unionsmarknaden och den amerikanska marknaden, med priser som ofta var högre i unionen än i USA. Dumpning konstaterades därför för två amerikanska exportörer, men inte för den tredje. Mot slutet av undersökningsperioden och i oktober 2008 var marknaden tydligt överhettad. Framför allt steg de amerikanska priserna kraftigt och gick förbi priserna i unionen för två av de tre produkttyperna (monoetanolamin och dietanolamin, som stod för 41 % av den amerikanska exporten), medan skillnaden minskade avsevärt för trietanolamin. Även om priserna sjunkit betydligt sedan oktober 2008, tyder de senaste tillgängliga uppgifterna på att priserna i USA fortfarande är högre än i Europa, särskilt på monoetanolamin och dietanolamin. Det innebär att export från USA till Europa måste ske till dumpade priser för att kunna konkurrera med europeiska produkter i prishänseende. |
| --- | --- |

(48)

Något som väntas spela en avgörande roll för utvecklingen av den globala kapaciteten och efterfrågan den närmaste tiden är effekten av den senaste tidens ekonomiska kris. DOW Chemical har hävdat att krisen inte kommer att få någon större inverkan på etanolaminindustrin, att den värsta krisen är över och att priserna väntas återhämta sig under andra halvåret 2009. Unionen gjorde däremot gällande att efterfrågan fallit med 30 %, att försäljningspriserna fallit kraftig och att denna minskning var större än prisminskningen på de råvaror som används vid tillverkning av etanolaminer, nämligen etenoxid och ammoniak.

DOW Chemicals påståenden ansågs inte övertygande. Historiskt sett har efterfrågan inom vissa sektorer som är slutanvändare av den berörda produkten, t.ex. kroppsvårdsprodukter, påverkats negativt av ekonomiska nedgångar. Som redan påpekats förväntas den effekt som den amerikanska lagstiftningen om träbehandling haft på efterfrågan avta inom kort, samtidigt som den välkända svagheten hos bygg- och bilsektorerna, i både Europa och USA, inte tycks bidra till efterfrågan på den berörda produkten inom vare sig cementsektorn eller sektorn för bilvätskor, åtminstone inte inom den närmaste framtiden. Dessutom har de textilrelaterade användningsområdena i USA också upplevt en nedåtgående trend över tiden och sedan en utjämning 2007. På det hela taget bekräftades inte Dow Chemicals påståenden om den ekonomiska krisen och den framtida prisutvecklingen av några offentligt tillgängliga uppgifter som framkommit under undersökningen. Tillgänglig information i ledande facktidskrifter bekräftade unionsindustrins uppgift att efterfrågan sjunkit avsevärt, i vissa sektorer med så mycket som 40 %.

Tillgängliga uppgifter från tiden efter översynsperioden tyder på att dumpningen ökat jämfört med den situation som rådde före översynsperioden. Såsom förklaras ovan var det under översynsperioden jämförelsevis stor skillnad mellan unionsmarknaden och den amerikanska marknaden, med priser som ofta var högre i unionen än i USA. Dumpning konstaterades därför för två amerikanska exportörer, men inte för den tredje. Mot slutet av undersökningsperioden och i oktober 2008 var marknaden tydligt överhettad. Framför allt steg de amerikanska priserna kraftigt och gick förbi priserna i unionen för två av de tre produkttyperna (monoetanolamin och dietanolamin, som stod för 41 % av den amerikanska exporten), medan skillnaden minskade avsevärt för trietanolamin. Även om priserna sjunkit betydligt sedan oktober 2008, tyder de senaste tillgängliga uppgifterna på att priserna i USA fortfarande är högre än i Europa, särskilt på monoetanolamin och dietanolamin. Det innebär att export från USA till Europa måste ske till dumpade priser för att kunna konkurrera med europeiska produkter i prishänseende.

| (49) | Det erinras om att dumpning konstaterades för en av de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna under översynsperioden, om än på en lägre nivå än vid den tidigare översynen. Även för de exporterade tillverkare som inte samarbetade konstaterades dumpning. |
| --- | --- |

(49)

Det erinras om att dumpning konstaterades för en av de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna under översynsperioden, om än på en lägre nivå än vid den tidigare översynen. Även för de exporterade tillverkare som inte samarbetade konstaterades dumpning.

| (50) | Jämfört med den tidigare översynen hade marknadsandelen för den amerikanska importen minskat från 16,7 % till 14 %. Det finns fortfarande stor outnyttjad kapacitet i USA, omkring 60 000 ton, även om nivån är lägre än vid den tidigare översynen. Det bör noteras att det låga kapacitetsutnyttjandet under översynsperioden var en följd av tillfälliga händelser, och att utnyttjandet av uppskattningsvis 29 % av den befintliga kapaciteten i USA inte kunde undersökas på grund av bristande samarbetsvilja. Samtidigt väntas efterfrågan på den amerikanska marknaden öka något långsammare än i unionen, och överskottskapaciteten i USA väntas vara absorberad tidigast 2013. Amerikanska tillverkare har dessutom ett incitament att öka sin försäljning till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla, eftersom priserna i unionen i många fall konstaterades vara högre än priserna på både den amerikanska hemmamarknaden och övriga exportmarknader där de amerikanska tillverkarna var verksamma under översynsperioden. Detta visar att det finns ett incitament för amerikanska företag att öka sin närvaro på unionsmarknaden. Det skulle leda till ett överutbud och en nedåtgående prisspiral och därmed en ännu större volym dumpad import än under översynsperioden. Sannolikheten för fortsatt/ökad dumpning på grundval av uppgifter från översynsperioden ökar ytterligare om hänsyn tas till utvecklingen efter översynsperioden. Efter översynsperioden och som en följd av den globala ekonomiska krisen översteg de amerikanska priserna unionspriserna för en betydande andel av den berörda produkten, medan prisnivåerna i övriga världen generellt sett är lägre. Utvecklingen efter översynsperioden innebär att de amerikanska tillverkarna, för att kunna konkurrera med unionsindustrin, skulle tvingas dumpa sina produkter i ännu större utsträckning än under översynsperioden. |
| --- | --- |

(50)

Jämfört med den tidigare översynen hade marknadsandelen för den amerikanska importen minskat från 16,7 % till 14 %. Det finns fortfarande stor outnyttjad kapacitet i USA, omkring 60 000 ton, även om nivån är lägre än vid den tidigare översynen. Det bör noteras att det låga kapacitetsutnyttjandet under översynsperioden var en följd av tillfälliga händelser, och att utnyttjandet av uppskattningsvis 29 % av den befintliga kapaciteten i USA inte kunde undersökas på grund av bristande samarbetsvilja. Samtidigt väntas efterfrågan på den amerikanska marknaden öka något långsammare än i unionen, och överskottskapaciteten i USA väntas vara absorberad tidigast 2013. Amerikanska tillverkare har dessutom ett incitament att öka sin försäljning till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla, eftersom priserna i unionen i många fall konstaterades vara högre än priserna på både den amerikanska hemmamarknaden och övriga exportmarknader där de amerikanska tillverkarna var verksamma under översynsperioden. Detta visar att det finns ett incitament för amerikanska företag att öka sin närvaro på unionsmarknaden. Det skulle leda till ett överutbud och en nedåtgående prisspiral och därmed en ännu större volym dumpad import än under översynsperioden. Sannolikheten för fortsatt/ökad dumpning på grundval av uppgifter från översynsperioden ökar ytterligare om hänsyn tas till utvecklingen efter översynsperioden. Efter översynsperioden och som en följd av den globala ekonomiska krisen översteg de amerikanska priserna unionspriserna för en betydande andel av den berörda produkten, medan prisnivåerna i övriga världen generellt sett är lägre. Utvecklingen efter översynsperioden innebär att de amerikanska tillverkarna, för att kunna konkurrera med unionsindustrin, skulle tvingas dumpa sina produkter i ännu större utsträckning än under översynsperioden.

| (51) | Sammanfattningsvis är det sannolikt att dumpningen fortsätter och risk att importvolymerna ökar, vilket skulle kunna utmynna i ett pristryck nedåt i unionen, åtminstone under tiden fram till 2013, om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(51)

Sammanfattningsvis är det sannolikt att dumpningen fortsätter och risk att importvolymerna ökar, vilket skulle kunna utmynna i ett pristryck nedåt i unionen, åtminstone under tiden fram till 2013, om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

D.   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

| (52) | Klagomålet ingavs för fyra kända etanolamintillverkare i unionen, som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 95 %, av unionens sammanlagda kända tillverkning av den likadana produkten. |
| --- | --- |

(52)

Klagomålet ingavs för fyra kända etanolamintillverkare i unionen, som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 95 %, av unionens sammanlagda kända tillverkning av den likadana produkten.

| (53) | De fyra sökande unionstillverkarna samarbetade till fullo vid undersökningen. Ytterligare ett unionsföretag, LUKOIL Neftochim Bourgas AD, stödde klagomålet som unionstillverkare, men besvarade inte frågeformuläret och lämnade inga andra uppgifter eller siffror. De sökande unionstillverkarna har tillverkningsanläggningar i Frankrike, Tyskland, Sverige och Belgien. |
| --- | --- |

(53)

De fyra sökande unionstillverkarna samarbetade till fullo vid undersökningen. Ytterligare ett unionsföretag, LUKOIL Neftochim Bourgas AD, stödde klagomålet som unionstillverkare, men besvarade inte frågeformuläret och lämnade inga andra uppgifter eller siffror. De sökande unionstillverkarna har tillverkningsanläggningar i Frankrike, Tyskland, Sverige och Belgien.

| (54) | Det bör noteras att en unionstillverkare, INEOS Oxide Ltd, också har intressen i USA. Under undersökningen förklarade denna tillverkare att den ser sig som en genuin unionstillverkare. Under översynsperioden importerade företaget den berörda produkten från sin närstående amerikanska tillverkare, men importens andel i förhållande till företagets unionsproduktion är mindre än 10 %. Enligt tillgängliga uppgifter har denna tillverkare dessutom planer på att öka kapaciteten i unionen till utgången av 2010. Detta företag kan därför betraktas som en genuin unionstillverkare, eftersom importen inte utgör kärnan i dess affärsverksamhet. Det anses därför inte lämpligt att undanta denna tillverkare från definitionen av unionsindustrin enligt artikel 4.1 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(54)

Det bör noteras att en unionstillverkare, INEOS Oxide Ltd, också har intressen i USA. Under undersökningen förklarade denna tillverkare att den ser sig som en genuin unionstillverkare. Under översynsperioden importerade företaget den berörda produkten från sin närstående amerikanska tillverkare, men importens andel i förhållande till företagets unionsproduktion är mindre än 10 %. Enligt tillgängliga uppgifter har denna tillverkare dessutom planer på att öka kapaciteten i unionen till utgången av 2010. Detta företag kan därför betraktas som en genuin unionstillverkare, eftersom importen inte utgör kärnan i dess affärsverksamhet. Det anses därför inte lämpligt att undanta denna tillverkare från definitionen av unionsindustrin enligt artikel 4.1 a i grundförordningen.

| (55) | De tre unionstillverkarna är därför BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH och Akzo Nobel Functional Chemicals AB, och de anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De kallas nedan unionsindustrin. |
| --- | --- |

(55)

De tre unionstillverkarna är därför BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH och Akzo Nobel Functional Chemicals AB, och de anses utgöra unionsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De kallas nedan unionsindustrin.

| (56) | Undersökningen visade att en del av tillverkningen av etanolaminer i unionen liksom i den tidigare översynen är avsedd för företagsinternt bruk. Tre av de fyra företag som utgör unionsindustrin tillverkar etanolaminer för företagsinternt bruk. Undersökningen bekräftade att unionsindustrin inte köper den berörda produkten för företagsinternt bruk från oberoende parter, vare sig inom eller utanför unionen, och att den företagsinterna produktionen används för tillverkning av andra produkter i senare led i förädlingskedjan. Etanolaminer för företagsinternt bruk anses följaktligen inte konkurrera med etanolaminer som finns tillgängliga på unionsmarknaden (nedan kallad den öppna marknaden). |
| --- | --- |

(56)

Undersökningen visade att en del av tillverkningen av etanolaminer i unionen liksom i den tidigare översynen är avsedd för företagsinternt bruk. Tre av de fyra företag som utgör unionsindustrin tillverkar etanolaminer för företagsinternt bruk. Undersökningen bekräftade att unionsindustrin inte köper den berörda produkten för företagsinternt bruk från oberoende parter, vare sig inom eller utanför unionen, och att den företagsinterna produktionen används för tillverkning av andra produkter i senare led i förädlingskedjan. Etanolaminer för företagsinternt bruk anses följaktligen inte konkurrera med etanolaminer som finns tillgängliga på unionsmarknaden (nedan kallad den öppna marknaden).

E.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

1.   Förbrukningen i unionen

| (57) | Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av volymen av unionstillverkarnas egen produktion för den öppna marknaden inom unionen och för den företagsinterna marknaden tillsammans med uppgifter om importvolymen från tredjeländer till unionen minus unionstillverkarnas export. Dessutom gjordes uppskattningar för den icke-samarbetsvilliga tillverkaren, som svarar för en mycket liten del av tillverkningen i unionen. |
| --- | --- |

(57)

Förbrukningen i unionen fastställdes på grundval av volymen av unionstillverkarnas egen produktion för den öppna marknaden inom unionen och för den företagsinterna marknaden tillsammans med uppgifter om importvolymen från tredjeländer till unionen minus unionstillverkarnas export. Dessutom gjordes uppskattningar för den icke-samarbetsvilliga tillverkaren, som svarar för en mycket liten del av tillverkningen i unionen.

| (58) | På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:









  Förbrukning
  (ton) | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totalt | 439 521 | 438 872 | 479 361 | 475 269 |
| Index | 100 | 100 | 109 | 108 |
| Företagsintern | 248 994 | 246 857 | 243 995 | 206 982 |
| Index | 100 | 99 | 98 | 83 |
| Öppna marknaden | 190 505 | 192 010 | 235 461 | 268 386 |
| Index | 100 | 101 | 124 | 141 |
| Källa: Svar på frågeformulär samt Eurostat. |

(58)

På denna grundval utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Förbrukning

(ton)

2005

2006

2007

Översynsperioden

Totalt

439 521

438 872

479 361

475 269

Index

100

100

109

108

Företagsintern

248 994

246 857

243 995

206 982

Index

100

99

98

83

Öppna marknaden

190 505

192 010

235 461

268 386

Index

100

101

124

141

Källa: Svar på frågeformulär samt Eurostat.

| (59) | Förbrukningen på den öppna marknaden ökade med 41 % under skadeundersökningsperioden, och den största ökningen skedde mellan 2007 och översynsperioden. När det gäller den företagsinterna marknaden minskade förbrukningen med 17 %. |
| --- | --- |

(59)

Förbrukningen på den öppna marknaden ökade med 41 % under skadeundersökningsperioden, och den största ökningen skedde mellan 2007 och översynsperioden. När det gäller den företagsinterna marknaden minskade förbrukningen med 17 %.

2.   Importen från USA

| (60) | Volymen av importen av den berörda produkten till unionen från USA minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. En liten importökning konstaterades dock mellan 2007 och översynsperioden. Sammanfattningsvis ökade inte de amerikanska tillverkarnas export till unionen på grund av i) driftsproblem (de omfattande följderna av orkaner för den amerikanska tillverkningen och exporten) och det behov av att möta efterfrågan på den amerikanska hemmamarknaden som blev följden, och ii) det stramare förhållandet mellan utbud och efterfrågan globalt sett, som orsakats av produktionsmisslyckanden i andra delar av världen och bättre affärsmöjligheter genom användning av råvaror avsedda för etanolaminer för att i stället tillverka monoetenglykol. En amerikansk tillverkare upphörde dessutom nästan helt med sin export till unionen under skadeundersökningsperioden, vilket bidrog till den nedgång som konstaterats. Det ska också noteras att stora delar av importen från USA under översynsperioden inte dumpades.









  Import
  (ton) | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Berörd produkt | 44 912 | 39 641 | 35 892 | 37 583 |
| Index | 100 | 88 | 80 | 84 |
| Källa: Svar på frågeformulär samt Eurostat. |

(60)

Volymen av importen av den berörda produkten till unionen från USA minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. En liten importökning konstaterades dock mellan 2007 och översynsperioden. Sammanfattningsvis ökade inte de amerikanska tillverkarnas export till unionen på grund av i) driftsproblem (de omfattande följderna av orkaner för den amerikanska tillverkningen och exporten) och det behov av att möta efterfrågan på den amerikanska hemmamarknaden som blev följden, och ii) det stramare förhållandet mellan utbud och efterfrågan globalt sett, som orsakats av produktionsmisslyckanden i andra delar av världen och bättre affärsmöjligheter genom användning av råvaror avsedda för etanolaminer för att i stället tillverka monoetenglykol. En amerikansk tillverkare upphörde dessutom nästan helt med sin export till unionen under skadeundersökningsperioden, vilket bidrog till den nedgång som konstaterats. Det ska också noteras att stora delar av importen från USA under översynsperioden inte dumpades.

Import

(ton)

2005

2006

2007

Översynsperioden

Berörd produkt

44 912

39 641

35 892

37 583

Index

100

88

80

84

Källa: Svar på frågeformulär samt Eurostat.

| (61) | Det genomsnittliga importpriset ökade kontinuerligt under hela skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset vid import från USA var överlag alltid lägre än unionsindustrins genomsnittliga priser.









  Genomsnittligt importpris per ton
  (EUR) | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Berörd produkt | 825 | 974 | 1 000 | 1 114 |
| Index | 100 | 118 | 121 | 135 |
| Källa: Svar på frågeformulär samt Eurostat. |

(61)

Det genomsnittliga importpriset ökade kontinuerligt under hela skadeundersökningsperioden. Det genomsnittliga priset vid import från USA var överlag alltid lägre än unionsindustrins genomsnittliga priser.

Genomsnittligt importpris per ton

(EUR)

2005

2006

2007

Översynsperioden

Berörd produkt

825

974

1 000

1 114

Index

100

118

121

135

Källa: Svar på frågeformulär samt Eurostat.

| (62) | Marknadsandelen för importen från USA minskade med 9,6 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Även detta beror på de problem som beskrivs i skäl 60.









  Marknadsandel i USA | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Berörd produkt | 23,6 % | 20,6 % | 15,2 % | 14 % |
| Index | 100 | 88 | 65 | 59 |
| Källa: Svar på frågeformulär samt Eurostat. |

(62)

Marknadsandelen för importen från USA minskade med 9,6 procentenheter under skadeundersökningsperioden. Även detta beror på de problem som beskrivs i skäl 60.

Marknadsandel i USA

2005

2006

2007

Översynsperioden

Berörd produkt

23,6 %

20,6 %

15,2 %

14 %

Index

100

88

65

59

Källa: Svar på frågeformulär samt Eurostat.

| (63) | Vid analysen av prisunderskridandet jämfördes de priser på importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som betalas av oberoende kunder med unionsindustrins priser, på grundval av vägda genomsnitt för jämförbara produkttyper under översynsperioden. Unionsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif vid unionens gräns, inklusive tullar av alla slag. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag. |
| --- | --- |

(63)

Vid analysen av prisunderskridandet jämfördes de priser på importen från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som betalas av oberoende kunder med unionsindustrins priser, på grundval av vägda genomsnitt för jämförbara produkttyper under översynsperioden. Unionsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif vid unionens gräns, inklusive tullar av alla slag. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag.

| (64) | Inget prisunderskridande av unionsindustrins försäljningspriser kunde konstateras med hjälp av denna metod. |
| --- | --- |

(64)

Inget prisunderskridande av unionsindustrins försäljningspriser kunde konstateras med hjälp av denna metod.

3.   Import från andra tredjeländer

| (65) | Importen från andra tredjeländer har ökat stadigt under skadeundersökningsperioden, med en toppnotering 2007 och en vikande tendens mellan 2007 och översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden var den dock alltid betydligt mindre än importen från USA. De viktigaste övriga exportländerna är Ryssland, Mexiko, Iran och Taiwan. Vid sidan av Ryssland, vars export ökar stadigt, uppvisar alla övriga länder en skiftande exportutveckling med kvantiteter som ökar och minskar från år till år.









  Import från andra länder | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 7 862 | 16 021 | 23 086 | 19 644 |
| Index | 100 | 204 | 294 | 250 |
| Marknadsandel | 4,1 % | 8,3 % | 9,8 % | 7,3 % |
| Index | 100 | 202 | 238 | 177 |
| Importpris (EUR/ton) | 1 215 | 1 177 | 1 402 | 1 459 |
| Index | 100 | 97 | 115 | 120 |
| Källa: Eurostat |

(65)

Importen från andra tredjeländer har ökat stadigt under skadeundersökningsperioden, med en toppnotering 2007 och en vikande tendens mellan 2007 och översynsperioden. Under skadeundersökningsperioden var den dock alltid betydligt mindre än importen från USA. De viktigaste övriga exportländerna är Ryssland, Mexiko, Iran och Taiwan. Vid sidan av Ryssland, vars export ökar stadigt, uppvisar alla övriga länder en skiftande exportutveckling med kvantiteter som ökar och minskar från år till år.

Import från andra länder

2005

2006

2007

Översynsperioden

Ton

7 862

16 021

23 086

19 644

Index

100

204

294

250

Marknadsandel

4,1 %

8,3 %

9,8 %

7,3 %

Index

100

202

238

177

Importpris (EUR/ton)

1 215

1 177

1 402

1 459

Index

100

97

115

120

Källa: Eurostat

4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

| (66) | Det erinras om att industrin även tillverkar för företagsintern användning. Följande indikatorer har fastställts med utgångspunkt i både försäljning på den öppna marknaden och företagsintern användning: lager, produktion, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga, sysselsättning, produktivitet och löner. Övriga indikatorer, framför allt försäljning och vinst, avser försäljning på den öppna marknaden. Med tanke på utvecklingen på den företagsinterna marknaden, dvs. att den företagsinterna förbrukningen i stort sett följer samma utveckling som försäljningen på den öppna marknaden, kan slutsatser dras om den företagsinterna marknaden. |
| --- | --- |

(66)

Det erinras om att industrin även tillverkar för företagsintern användning. Följande indikatorer har fastställts med utgångspunkt i både försäljning på den öppna marknaden och företagsintern användning: lager, produktion, kapacitet, kapacitetsutnyttjande, investeringar, räntabilitet, kassaflöde, kapitalanskaffningsförmåga, sysselsättning, produktivitet och löner. Övriga indikatorer, framför allt försäljning och vinst, avser försäljning på den öppna marknaden. Med tanke på utvecklingen på den företagsinterna marknaden, dvs. att den företagsinterna förbrukningen i stort sett följer samma utveckling som försäljningen på den öppna marknaden, kan slutsatser dras om den företagsinterna marknaden.

| (67) | Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins tillverkning och kapacitet gradvis med 13 %. Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande låg stabilt på en hög nivå strax under 90 %. Enligt tillgängliga uppgifter är denna nivå för kapacitetsutnyttjandet nära den högsta nivån för den berörda industrin. Den parallella ökningen av tillverkningen och kapaciteten, som ändå förblev lägre än den allt större förbrukningen i unionen, bekräftar att unionsindustrin kunde dra fördel av de befintliga åtgärderna och utnyttja den ökade efterfrågan på den berörda produkten (som tillskrivs den tilltagande efterfrågan i de olika industrier i senare led som använder etanolaminer). | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning (ton) | 375 119 | 371 688 | 407 744 | 424 526 |
| Index | 100 | 99 | 109 | 113 |
| Kapacitet (ton) | 424 000 | 432 000 | 458 000 | 477 000 |
| Index | 100 | 102 | 108 | 113 |
| Kapacitetsutnyttjande | 88 % | 86 % | 89 % | 89 % |
| Index | 100 | 97 | 101 | 101 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(67)

Under skadeundersökningsperioden ökade unionsindustrins tillverkning och kapacitet gradvis med 13 %. Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande låg stabilt på en hög nivå strax under 90 %. Enligt tillgängliga uppgifter är denna nivå för kapacitetsutnyttjandet nära den högsta nivån för den berörda industrin. Den parallella ökningen av tillverkningen och kapaciteten, som ändå förblev lägre än den allt större förbrukningen i unionen, bekräftar att unionsindustrin kunde dra fördel av de befintliga åtgärderna och utnyttja den ökade efterfrågan på den berörda produkten (som tillskrivs den tilltagande efterfrågan i de olika industrier i senare led som använder etanolaminer).

2005

2006

2007

Översynsperioden

Tillverkning (ton)

375 119

371 688

407 744

424 526

Index

100

99

109

113

Kapacitet (ton)

424 000

432 000

458 000

477 000

Index

100

102

108

113

Kapacitetsutnyttjande

88 %

86 %

89 %

89 %

Index

100

97

101

101

Källa: Svar på frågeformulär.

| (68) | Unionsindustrins lager har också ökat i och med den generella ökningen av förbrukningen i unionen. Detta anses dock inte som någon särskilt meningsfull indikator, eftersom etanolamintillverkning är kundspecifik och mestadels baseras på långfristiga avtal som vanligen ingås i slutet av kalenderåret. | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (ton) | 8 906 | 10 113 | 9 250 | 11 097 |
| Index | 100 | 114 | 104 | 125 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(68)

Unionsindustrins lager har också ökat i och med den generella ökningen av förbrukningen i unionen. Detta anses dock inte som någon särskilt meningsfull indikator, eftersom etanolamintillverkning är kundspecifik och mestadels baseras på långfristiga avtal som vanligen ingås i slutet av kalenderåret.

2005

2006

2007

Översynsperioden

Lager (ton)

8 906

10 113

9 250

11 097

Index

100

114

104

125

Källa: Svar på frågeformulär.

| (69) | Unionsindustrins försäljning ökade avsevärt under hela skadeundersökningsperioden (med 54 %). Eftersom förbrukningen på unionens öppna marknad samtidigt ökade kraftigt, var dock ökningen av unionsindustrins marknadsandel relativt blygsam (6,4 procentenheter) under skadeundersökningsperioden. Dessa trender bekräftar att unionsindustrin kunde dra fördel av de befintliga åtgärderna. Det genomsnittliga enhetspriset för unionsindustrins egen produktion steg med 31 % under skadeundersökningsperioden. Denna situation speglar den stora prisökningen på råvaror som används vid framställning av etanolaminer, men även en ökad lönsamhet, särskilt under översynsperioden. |
| --- | --- |

(69)

Unionsindustrins försäljning ökade avsevärt under hela skadeundersökningsperioden (med 54 %). Eftersom förbrukningen på unionens öppna marknad samtidigt ökade kraftigt, var dock ökningen av unionsindustrins marknadsandel relativt blygsam (6,4 procentenheter) under skadeundersökningsperioden. Dessa trender bekräftar att unionsindustrin kunde dra fördel av de befintliga åtgärderna. Det genomsnittliga enhetspriset för unionsindustrins egen produktion steg med 31 % under skadeundersökningsperioden. Denna situation speglar den stora prisökningen på råvaror som används vid framställning av etanolaminer, men även en ökad lönsamhet, särskilt under översynsperioden.

| (70) | Den iakttagna ökningen av unionsindustrins försäljningspriser ligger också i linje med den globala prisökningen på världsmarknaden för etanolaminer. Detta anses hänga samman med en rad extraordinära och tillfälliga händelser som ägde rum under skadeundersökningsperioden, framför allt från 2007 fram till översynsperioden. Å ena sidan steg kostnaderna för råvaror (etenoxid, främst en oljebaserad derivatprodukt och ammoniak) kraftigt under denna period. Å andra sidan upplevde världsmarknaden en avsevärd åtstramning av jämvikten mellan utbud och efterfrågan globalt sett under samma period. Detta är ett resultat av olika faktorer, t.ex. problem med den amerikanska tillverkningen och exporten på grund av orkaner, tillverkningssvårigheter i Asien, kraftigt ökad efterfrågan på produkter i senare led i förädlingskedjan (jordbrukskemikalier och framför allt glyfosat) som använder etanolaminer som råvara, och problem med tillverkning av produkter (i synnerhet monoetenglykol) som använder samma råvaror som vid tillverkning av etanolaminer, vilket fick tillverkare som framställer både monoetenglykol och etanolaminer att tillfälligt övergå till det förra.









  Försäljning i unionen av den likadana produkten för förbrukning på den öppna marknaden | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volym (ton) | 132 003 | 130 575 | 169 403 | 203 090 |
| Index | 100 | 99 | 128 | 154 |
| Genomsnittligt försäljningspris (EUR per ton) | 1 044 | 1 141 | 1 189 | 1 366 |
| Index | 100 | 109 | 114 | 131 |
| Marknadsandel | 69 % | 68 % | 72,9 % | 76,6 % |
| Index | 100 | 98 | 106 | 111 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(70)

Den iakttagna ökningen av unionsindustrins försäljningspriser ligger också i linje med den globala prisökningen på världsmarknaden för etanolaminer. Detta anses hänga samman med en rad extraordinära och tillfälliga händelser som ägde rum under skadeundersökningsperioden, framför allt från 2007 fram till översynsperioden. Å ena sidan steg kostnaderna för råvaror (etenoxid, främst en oljebaserad derivatprodukt och ammoniak) kraftigt under denna period. Å andra sidan upplevde världsmarknaden en avsevärd åtstramning av jämvikten mellan utbud och efterfrågan globalt sett under samma period. Detta är ett resultat av olika faktorer, t.ex. problem med den amerikanska tillverkningen och exporten på grund av orkaner, tillverkningssvårigheter i Asien, kraftigt ökad efterfrågan på produkter i senare led i förädlingskedjan (jordbrukskemikalier och framför allt glyfosat) som använder etanolaminer som råvara, och problem med tillverkning av produkter (i synnerhet monoetenglykol) som använder samma råvaror som vid tillverkning av etanolaminer, vilket fick tillverkare som framställer både monoetenglykol och etanolaminer att tillfälligt övergå till det förra.

Försäljning i unionen av den likadana produkten för förbrukning på den öppna marknaden

2005

2006

2007

Översynsperioden

Volym (ton)

132 003

130 575

169 403

203 090

Index

100

99

128

154

Genomsnittligt försäljningspris (EUR per ton)

1 044

1 141

1 189

1 366

Index

100

109

114

131

Marknadsandel

69 %

68 %

72,9 %

76,6 %

Index

100

98

106

111

Källa: Svar på frågeformulär.

| (71) | Unionsindustrin ökade sin lönsamhet avsevärt under skadeundersökningsperioden. Denna förbättring ska ses mot bakgrund av den globala ökningen av etanolaminpriserna, en amerikansk tillverkares beslut att nästan upphöra med sin export till unionen, vilket bidrog till minskningen av importen från USA, och en ökad efterfrågan på etanolamin både i unionen och globalt. Det sistnämnda ledde till ökade försäljningsvolymer och en ökning av försäljningspriserna, som vid översynsperiodens utgång var mer markant än den motsvarande ökningen av tillverkningskostnaden. | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för unionsindustrin | 10,1 % | 16 % | 15,8 % | 21,9 % |
| Index | 100 | 159 | 157 | 217 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(71)

Unionsindustrin ökade sin lönsamhet avsevärt under skadeundersökningsperioden. Denna förbättring ska ses mot bakgrund av den globala ökningen av etanolaminpriserna, en amerikansk tillverkares beslut att nästan upphöra med sin export till unionen, vilket bidrog till minskningen av importen från USA, och en ökad efterfrågan på etanolamin både i unionen och globalt. Det sistnämnda ledde till ökade försäljningsvolymer och en ökning av försäljningspriserna, som vid översynsperiodens utgång var mer markant än den motsvarande ökningen av tillverkningskostnaden.

2005

2006

2007

Översynsperioden

Lönsamhet för unionsindustrin

10,1 %

16 %

15,8 %

21,9 %

Index

100

159

157

217

Källa: Svar på frågeformulär.

| (72) | Investeringsnivån uppvisar en icke-linjär utveckling under skadeundersökningsperioden. Investeringarna var nödvändiga dels för underhållet av tillverkningsanläggningarna, dels för måttliga kapacitetsökningar för att dra fördel av den ökade förbrukningen och tillgodose exportbehoven. Räntabiliteten, uttryckt som förhållandet mellan unionsindustrins nettovinst och dess investeringars nettobokföringsvärde, uppvisar en avsevärd förbättring under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins kassaflöde uppvisar också en betydande förbättring under skadeundersökningsperioden. | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (EUR) | 980 213 | 6 396 684 | 1 505 707 | 2 454 173 |
| Index | 100 | 654 | 154 | 250 |
| Avkastning på nettotillgångar | 45 % | 54 % | 55 % | 87 % |
| Index | 100 | 121 | 123 | 195 |
| Kassaflöde (EUR) | 22 831 675 | 34 807 468 | 36 971 471 | 55 859 958 |
| Index | 100 | 152 | 162 | 245 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(72)

Investeringsnivån uppvisar en icke-linjär utveckling under skadeundersökningsperioden. Investeringarna var nödvändiga dels för underhållet av tillverkningsanläggningarna, dels för måttliga kapacitetsökningar för att dra fördel av den ökade förbrukningen och tillgodose exportbehoven. Räntabiliteten, uttryckt som förhållandet mellan unionsindustrins nettovinst och dess investeringars nettobokföringsvärde, uppvisar en avsevärd förbättring under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrins kassaflöde uppvisar också en betydande förbättring under skadeundersökningsperioden.

2005

2006

2007

Översynsperioden

Investeringar (EUR)

980 213

6 396 684

1 505 707

2 454 173

Index

100

654

154

250

Avkastning på nettotillgångar

45 %

54 %

55 %

87 %

Index

100

121

123

195

Kassaflöde (EUR)

22 831 675

34 807 468

36 971 471

55 859 958

Index

100

152

162

245

Källa: Svar på frågeformulär.

| (73) | Antalet anställda i unionsindustrin som arbetar med tillverkning av den likadana produkten steg något under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin kunde kontrollera utvecklingen av arbetskraftskostnaden per anställd under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten, uttryckt som produktionsvolym per anställd, förbättrades något under samma period. Utvecklingen för arbetskraftskostnaden och produktiviteten hade positiv inverkan genom att tillverkningskostnaderna kunde hållas under strikt kontroll och bidrog därmed till resultatförbättringen. | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning | 100 | 104 | 104 | 110 |
| Index | 100 | 103 | 104 | 110 |
| Produktivitet (ton per anställd) | 3 749 | 3 591 | 3 916 | 3 858 |
| Index | 100 | 96 | 104 | 103 |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (EUR) | 2 389 | 2 629 | 2 449 | 2 262 |
| Index | 100 | 110 | 103 | 95 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(73)

Antalet anställda i unionsindustrin som arbetar med tillverkning av den likadana produkten steg något under skadeundersökningsperioden. Unionsindustrin kunde kontrollera utvecklingen av arbetskraftskostnaden per anställd under skadeundersökningsperioden. Produktiviteten, uttryckt som produktionsvolym per anställd, förbättrades något under samma period. Utvecklingen för arbetskraftskostnaden och produktiviteten hade positiv inverkan genom att tillverkningskostnaderna kunde hållas under strikt kontroll och bidrog därmed till resultatförbättringen.

2005

2006

2007

Översynsperioden

Sysselsättning

100

104

104

110

Index

100

103

104

110

Produktivitet (ton per anställd)

3 749

3 591

3 916

3 858

Index

100

96

104

103

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (EUR)

2 389

2 629

2 449

2 262

Index

100

110

103

95

Källa: Svar på frågeformulär.

| (74) | Dumpningen fortsatte under översynsperioden, men på en lägre nivå än vad som konstaterats i den tidigare översynen. |
| --- | --- |

(74)

Dumpningen fortsatte under översynsperioden, men på en lägre nivå än vad som konstaterats i den tidigare översynen.

| (75) | Såsom visas ovan har unionsindustrin haft möjlighet att återhämta sig från den tidigare dumpningen, särskilt när det gäller lönsamhet, försäljning och marknadsandel. |
| --- | --- |

(75)

Såsom visas ovan har unionsindustrin haft möjlighet att återhämta sig från den tidigare dumpningen, särskilt när det gäller lönsamhet, försäljning och marknadsandel.

| (76) | Unionsindustrins exportvolym till tredjeländer ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Denna avsevärda förbättring inleddes 2007 och fortsatte fram till översynsperioden och tillskrevs främst den kraftigt ökade efterfrågan på etanolaminer på de asiatiska marknaderna till följd av produktionssvårigheterna på dessa marknader under samma period. Exportförsäljningspriserna har följt ungefär samma mönster som priserna i unionen. Även denna omständighet tillskrivs det faktum att perioden mellan 2007 och översynsperioden har präglats av en betydande åtstramning av förhållandet mellan utbud och efterfrågan på global nivå. | 2005 | 2006 | 2007 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionsindustrins exportvolym (ton) | 18 308 | 14 055 | 22 746 | 22 228 |
| Index | 100 | 77 | 124 | 121 |
| Exportförsäljningspris | 1 223 | 1 293 | 1 241 | 1 689 |
| Index | 100 | 106 | 101 | 138 |
| Källa: Svar på frågeformulär. |

(76)

Unionsindustrins exportvolym till tredjeländer ökade med 21 % under skadeundersökningsperioden. Denna avsevärda förbättring inleddes 2007 och fortsatte fram till översynsperioden och tillskrevs främst den kraftigt ökade efterfrågan på etanolaminer på de asiatiska marknaderna till följd av produktionssvårigheterna på dessa marknader under samma period. Exportförsäljningspriserna har följt ungefär samma mönster som priserna i unionen. Även denna omständighet tillskrivs det faktum att perioden mellan 2007 och översynsperioden har präglats av en betydande åtstramning av förhållandet mellan utbud och efterfrågan på global nivå.

2005

2006

2007

Översynsperioden

Unionsindustrins exportvolym (ton)

18 308

14 055

22 746

22 228

Index

100

77

124

121

Exportförsäljningspris

1 223

1 293

1 241

1 689

Index

100

106

101

138

Källa: Svar på frågeformulär.

5.   Slutsats beträffande situationen på unionsmarknaden

| (77) | Den volym etanolaminer som förbrukades på unionsmarknaden ökade med 41 %, medan importen från USA minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade unionsindustrin sin försäljningsvolym och sin motsvarande marknadsandel. |
| --- | --- |

(77)

Den volym etanolaminer som förbrukades på unionsmarknaden ökade med 41 %, medan importen från USA minskade med 16 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt ökade unionsindustrin sin försäljningsvolym och sin motsvarande marknadsandel.

| (78) | Unionsindustrins situation förbättrades under skadeundersökningsperioden. De relevanta skadeindikatorerna visar på en gynnsam situation i fråga om ekonomiskt resultat. Unionsindustrin hade ett högt kapacitetsutnyttjande och nådde betydande vinstmarginaler, upprätthöll ett stabilt kassaflöde, ökade sina investeringar och höll arbetskraftskostnaden under kontroll. Den kunde dessutom dra fördel av en rad exceptionella händelser under perioden mellan 2007 och översynsperioden som bidrog till att höja priserna och inverkade positivt på det ekonomiska resultatet. |
| --- | --- |

(78)

Unionsindustrins situation förbättrades under skadeundersökningsperioden. De relevanta skadeindikatorerna visar på en gynnsam situation i fråga om ekonomiskt resultat. Unionsindustrin hade ett högt kapacitetsutnyttjande och nådde betydande vinstmarginaler, upprätthöll ett stabilt kassaflöde, ökade sina investeringar och höll arbetskraftskostnaden under kontroll. Den kunde dessutom dra fördel av en rad exceptionella händelser under perioden mellan 2007 och översynsperioden som bidrog till att höja priserna och inverkade positivt på det ekonomiska resultatet.

| (79) | Eftersom indikatorerna för unionsindustrin visar en positiv utveckling, går det inte att fastställa att vållandet av väsentlig skada har fortsatt. Det undersöktes därför om det är sannolikt att skadan återkommer om åtgärderna upphör att gälla. |
| --- | --- |

(79)

Eftersom indikatorerna för unionsindustrin visar en positiv utveckling, går det inte att fastställa att vållandet av väsentlig skada har fortsatt. Det undersöktes därför om det är sannolikt att skadan återkommer om åtgärderna upphör att gälla.

F.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER

| (80) | Det erinras om att det konstaterats att två amerikanska exporterande tillverkare fortsatte att dumpa under översynsperioden. En av de två dumpande exportörerna samarbetade inte. Eftersom den exportören omfattas av de hårdaste antidumpningsåtgärderna och är en stor tillverkare på den amerikanska marknaden, borde denne exportör ha det största incitamentet att återvända till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(80)

Det erinras om att det konstaterats att två amerikanska exporterande tillverkare fortsatte att dumpa under översynsperioden. En av de två dumpande exportörerna samarbetade inte. Eftersom den exportören omfattas av de hårdaste antidumpningsåtgärderna och är en stor tillverkare på den amerikanska marknaden, borde denne exportör ha det största incitamentet att återvända till unionsmarknaden om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

| (81) | Såsom beskrivs närmare i avsnitt C har vid undersökningen ett antal faktorer fastställts som tyder på att den dumpade importen från USA sannolikt skulle öka avsevärt om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Det rör sig om följande faktorer:






  — | De amerikanska tillverkarnas outnyttjade kapacitet på 60 000 ton, som inte förväntas absorberas under den närmaste framtiden. |
| --- | --- | --- |

(81)

Såsom beskrivs närmare i avsnitt C har vid undersökningen ett antal faktorer fastställts som tyder på att den dumpade importen från USA sannolikt skulle öka avsevärt om åtgärderna skulle upphöra att gälla. Det rör sig om följande faktorer:

—

De amerikanska tillverkarnas outnyttjade kapacitet på 60 000 ton, som inte förväntas absorberas under den närmaste framtiden.

| — | Förväntad självförsörjning på traditionella amerikanska exportmarknader, varigenom amerikanska tillverkare tvingas att övergå till att exportera till unionen. Det gäller framför allt exportmarknaderna i Latinamerika och Asien (20). Det erinras om att de asiatiska marknaderna spelar en viktig roll för de amerikanska tillverkarnas förmåga att göra sig av med överskott på etanolaminer. |
| --- | --- |

—

Förväntad självförsörjning på traditionella amerikanska exportmarknader, varigenom amerikanska tillverkare tvingas att övergå till att exportera till unionen. Det gäller framför allt exportmarknaderna i Latinamerika och Asien (20). Det erinras om att de asiatiska marknaderna spelar en viktig roll för de amerikanska tillverkarnas förmåga att göra sig av med överskott på etanolaminer.

| — | Kinesiska antidumpningstullar som införts för två av de tre produkttyperna gentemot ett antal länder, bl.a. USA. |
| --- | --- |

—

Kinesiska antidumpningstullar som införts för två av de tre produkttyperna gentemot ett antal länder, bl.a. USA.

| — | Tryck från ökad produktion till följd av övergång från tillverkning av monoetenglykol till tillverkning av etanolamin. Överkapacitet och låga priser inom monoetenglykolindustrin kommer att göra tillverkare benägna att övergå från tillverkning av monoetenglykol till tillverkning av etanolamin, vilket skapar ny kapacitet för etanolamintillverkning och sätter press på priserna. |
| --- | --- |

—

Tryck från ökad produktion till följd av övergång från tillverkning av monoetenglykol till tillverkning av etanolamin. Överkapacitet och låga priser inom monoetenglykolindustrin kommer att göra tillverkare benägna att övergå från tillverkning av monoetenglykol till tillverkning av etanolamin, vilket skapar ny kapacitet för etanolamintillverkning och sätter press på priserna.

| — | Efterfrågan på etanolamin i USA förväntas bli lägre än i andra delar av världen, även unionen. |
| --- | --- |

—

Efterfrågan på etanolamin i USA förväntas bli lägre än i andra delar av världen, även unionen.

| — | Den genomsnittliga efterfrågetillväxten i unionen förväntas bli högre än i USA, vilket ger de amerikanska exporterande tillverkarna ytterligare ett incitament att inrikta sin export på unionen. |
| --- | --- |

—

Den genomsnittliga efterfrågetillväxten i unionen förväntas bli högre än i USA, vilket ger de amerikanska exporterande tillverkarna ytterligare ett incitament att inrikta sin export på unionen.

| — | De tillgängliga uppgifterna om en icke-samarbetsvillig amerikansk tillverkare tyder på att även företag som inte samarbetade i undersökningen och som minimerat sin export till unionen fortfarande har ett stort intresse av att vara kvar på unionsmarknaden och öka sin exportverksamhet. |
| --- | --- |

—

De tillgängliga uppgifterna om en icke-samarbetsvillig amerikansk tillverkare tyder på att även företag som inte samarbetade i undersökningen och som minimerat sin export till unionen fortfarande har ett stort intresse av att vara kvar på unionsmarknaden och öka sin exportverksamhet.

| (82) | Allt detta innebär att de amerikanska tillverkarna måste finna nya kunder, och det lämpligaste alternativet för dem vore att inrikta sig på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(82)

Allt detta innebär att de amerikanska tillverkarna måste finna nya kunder, och det lämpligaste alternativet för dem vore att inrikta sig på unionsmarknaden.

| (83) | Under översynsperioden hade unionsindustrin en stark utveckling. Detta hänger samman med den stora efterfrågan på den berörda produkten, som översteg utbudet. En ökad import av de redan dumpade etanolaminerna med ursprung i USA skulle dock sätta avsevärd press på unionsindustrin och undergräva dess resultat. |
| --- | --- |

(83)

Under översynsperioden hade unionsindustrin en stark utveckling. Detta hänger samman med den stora efterfrågan på den berörda produkten, som översteg utbudet. En ökad import av de redan dumpade etanolaminerna med ursprung i USA skulle dock sätta avsevärd press på unionsindustrin och undergräva dess resultat.

| (84) | Det noteras dessutom att etanolaminer är en råvara, dvs. de olika produkttyperna tillverkas enligt vissa tekniska standarder, och produkter från en källa kan enkelt ersättas med produkter från en annan källa. På en marknad som präglas av överutbud blir därför priset det främsta konkurrensmedlet. |
| --- | --- |

(84)

Det noteras dessutom att etanolaminer är en råvara, dvs. de olika produkttyperna tillverkas enligt vissa tekniska standarder, och produkter från en källa kan enkelt ersättas med produkter från en annan källa. På en marknad som präglas av överutbud blir därför priset det främsta konkurrensmedlet.

| (85) | Mot denna bakgrund kan den kombination av faktorer som beskrivs ovan relativt snabbt äventyra den stora efterfrågan på etanolaminer och leda till ett överutbud på unionsmarknaden. En ökning av dumpad import skulle ge ett pristryck nedåt på försäljningspriserna, vilket i sin tur skulle ha en negativ inverkan på unionsindustrins resultatrelaterade indikatorer, framför allt lönsamheten. Om dumpningen skulle öka skulle det röra sig om prisunderskridande. |
| --- | --- |

(85)

Mot denna bakgrund kan den kombination av faktorer som beskrivs ovan relativt snabbt äventyra den stora efterfrågan på etanolaminer och leda till ett överutbud på unionsmarknaden. En ökning av dumpad import skulle ge ett pristryck nedåt på försäljningspriserna, vilket i sin tur skulle ha en negativ inverkan på unionsindustrins resultatrelaterade indikatorer, framför allt lönsamheten. Om dumpningen skulle öka skulle det röra sig om prisunderskridande.

| (86) | Sannolikheten för återkommande skada såsom beskrivs i föregående avsnitt ökar på grund av att etanolaminmarknaden har förändrats till följd av den ekonomiska krisen hösten 2008. Många nyckelparametrar har förändrats avsevärt; det gäller både exporten och unionsindustrins situation. Såsom förklaras ovan tyder tillgängliga uppgifter på att det sker en kraftig ackumulering av dumpad import efter översynsperioden på grund av att de amerikanska prisnivåerna för två produkttyper är högre än de europeiska prisnivåerna, medan prisskillnaden för den tredje typen snabbt håller på att försvinna. Uppgifter från Eurostat visar också att importen från USA under andra kvartalet 2009 (15 052 ton) fördes in i unionen till 20 % lägre pris än under översynsperioden. |
| --- | --- |

(86)

Sannolikheten för återkommande skada såsom beskrivs i föregående avsnitt ökar på grund av att etanolaminmarknaden har förändrats till följd av den ekonomiska krisen hösten 2008. Många nyckelparametrar har förändrats avsevärt; det gäller både exporten och unionsindustrins situation. Såsom förklaras ovan tyder tillgängliga uppgifter på att det sker en kraftig ackumulering av dumpad import efter översynsperioden på grund av att de amerikanska prisnivåerna för två produkttyper är högre än de europeiska prisnivåerna, medan prisskillnaden för den tredje typen snabbt håller på att försvinna. Uppgifter från Eurostat visar också att importen från USA under andra kvartalet 2009 (15 052 ton) fördes in i unionen till 20 % lägre pris än under översynsperioden.

| (87) | I avsaknad av åtgärder skulle den ökade dumpade importen konkurrera med en unionsindustri som försvagats betydligt. Offentligt tillgängliga uppgifter som inhämtats under loppet av undersökningen tyder också på minskad efterfrågan och försäljning och mindre stordriftsfördelar, outnyttjad produktionskapacitet, allt sämre ekonomiskt resultat osv. (21). På grund av den pågående ekonomiska krisen var efterfrågan på etanolamin svag på unionsmarknaden. Unionsindustrins tillverkare tvingades därför minska sin produktion. |
| --- | --- |

(87)

I avsaknad av åtgärder skulle den ökade dumpade importen konkurrera med en unionsindustri som försvagats betydligt. Offentligt tillgängliga uppgifter som inhämtats under loppet av undersökningen tyder också på minskad efterfrågan och försäljning och mindre stordriftsfördelar, outnyttjad produktionskapacitet, allt sämre ekonomiskt resultat osv. (21). På grund av den pågående ekonomiska krisen var efterfrågan på etanolamin svag på unionsmarknaden. Unionsindustrins tillverkare tvingades därför minska sin produktion.

| (88) | Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande ligger i dag på 70 %, dvs. mycket lägre än under översynsperioden då nästan hela kapaciteten utnyttjades. Unionsindustrins försäljningsvolym har dessutom minskat med omkring 30 %, samtidigt som försäljningspriserna fallit med 35–40 % efter översynsperioden. Samtidigt visar tillverkningskostnadens och lönsamhetens utveckling efter översynsperioden att det tycks råda stor obalans mellan råvarukostnaden och priserna på etanolamin, vilket ytterligare undergräver unionsindustrins ekonomiska resultat. Kostnaden för de två råvaror som används vid tillverkning av etanolamin (eten och ammoniak) har nämligen minskat mycket mindre än priserna på etanolamin under perioden efter översynsperioden. Detta har lett till kraftigt minskade vinstmarginaler för unionsindustrin, som nu upplever antingen förluster eller ensiffriga vinstmarginaler. |
| --- | --- |

(88)

Unionsindustrins kapacitetsutnyttjande ligger i dag på 70 %, dvs. mycket lägre än under översynsperioden då nästan hela kapaciteten utnyttjades. Unionsindustrins försäljningsvolym har dessutom minskat med omkring 30 %, samtidigt som försäljningspriserna fallit med 35–40 % efter översynsperioden. Samtidigt visar tillverkningskostnadens och lönsamhetens utveckling efter översynsperioden att det tycks råda stor obalans mellan råvarukostnaden och priserna på etanolamin, vilket ytterligare undergräver unionsindustrins ekonomiska resultat. Kostnaden för de två råvaror som används vid tillverkning av etanolamin (eten och ammoniak) har nämligen minskat mycket mindre än priserna på etanolamin under perioden efter översynsperioden. Detta har lett till kraftigt minskade vinstmarginaler för unionsindustrin, som nu upplever antingen förluster eller ensiffriga vinstmarginaler.

| (89) | Unionsindustrin befinner sig alltså inte längre i en till synes stabil situation, utan i en situation där trycket från den dumpade importen med största sannolikhet kommer att sätta i gång en nedåtgående spiral som kommer att bli mycket värre än den som bedömdes som sannolik på grundval av uppgifterna för översynsperioden. |
| --- | --- |

(89)

Unionsindustrin befinner sig alltså inte längre i en till synes stabil situation, utan i en situation där trycket från den dumpade importen med största sannolikhet kommer att sätta i gång en nedåtgående spiral som kommer att bli mycket värre än den som bedömdes som sannolik på grundval av uppgifterna för översynsperioden.

| (90) | Den ekonomiska situation som beskrivs ovan har reducerat unionsindustrins affärsmöjligheter. Å ena sidan skulle unionsindustrin inte ha möjlighet att utöka sin kundbas i unionen, eftersom det inte finns några tecken på att dess huvudsakliga konkurrenter på unionsmarknaden (dvs. de amerikanska tillverkarna) har slutat att exportera till unionen. Å andra sidan verkar det inte heller vara möjligt att lindra trycket på unionsindustrin genom produktionsökningar för företagsintern användning, eftersom det inte finns några tecken på att de ekonomiska utsikterna för produkter i senare led (t.ex. etenamin, herbicider och katalysatorer) skulle kunna kompensera för trycket på etanolaminmarknaden. |
| --- | --- |

(90)

Den ekonomiska situation som beskrivs ovan har reducerat unionsindustrins affärsmöjligheter. Å ena sidan skulle unionsindustrin inte ha möjlighet att utöka sin kundbas i unionen, eftersom det inte finns några tecken på att dess huvudsakliga konkurrenter på unionsmarknaden (dvs. de amerikanska tillverkarna) har slutat att exportera till unionen. Å andra sidan verkar det inte heller vara möjligt att lindra trycket på unionsindustrin genom produktionsökningar för företagsintern användning, eftersom det inte finns några tecken på att de ekonomiska utsikterna för produkter i senare led (t.ex. etenamin, herbicider och katalysatorer) skulle kunna kompensera för trycket på etanolaminmarknaden.

| (91) | Om åtgärderna skulle upphöra att gälla är det mycket sannolikt att den dumpade importen från USA till unionen skulle öka betydligt, vilket utan tvivel skulle leda till återkommande skada. Amerikanska tillverkare går miste om traditionella marknader, medan överutbudet på monoetenglykol skulle leda till ökad tillverkning av etanolamin, som skulle få lov att säljas på andra marknader än den amerikanska. Dessutom har den ekonomiska krisen påverkat unionsindustrin, som utsätts för tryck från den befintliga dumpade importen från USA och inte har någon annan hållbar lösning på problemet med skadevållande dumpning än att behålla antidumpningstullarna. Ingenting tyder på att situationen inte skulle förvärras om åtgärderna skulle upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(91)

Om åtgärderna skulle upphöra att gälla är det mycket sannolikt att den dumpade importen från USA till unionen skulle öka betydligt, vilket utan tvivel skulle leda till återkommande skada. Amerikanska tillverkare går miste om traditionella marknader, medan överutbudet på monoetenglykol skulle leda till ökad tillverkning av etanolamin, som skulle få lov att säljas på andra marknader än den amerikanska. Dessutom har den ekonomiska krisen påverkat unionsindustrin, som utsätts för tryck från den befintliga dumpade importen från USA och inte har någon annan hållbar lösning på problemet med skadevållande dumpning än att behålla antidumpningstullarna. Ingenting tyder på att situationen inte skulle förvärras om åtgärderna skulle upphöra att gälla.

G.   UNIONENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkning

| (92) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om bibehållandet av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en undersökning av alla berörda parters intressen, dvs. intressena hos unionsindustrin, importörer, handlare, grossister och industriella användare av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(92)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om bibehållandet av de befintliga antidumpningsåtgärderna skulle strida mot unionens intresse som helhet. Unionens intresse fastställdes på grundval av en undersökning av alla berörda parters intressen, dvs. intressena hos unionsindustrin, importörer, handlare, grossister och industriella användare av den berörda produkten.

| (93) | Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Den aktuella undersökningen är dessutom en översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan har införts. |
| --- | --- |

(93)

Det bör erinras om att det vid de tidigare undersökningarna inte ansågs strida mot unionens intresse att vidta åtgärder. Den aktuella undersökningen är dessutom en översyn vid giltighetstidens utgång, vilket innebär att man undersöker en situation där antidumpningsåtgärder redan har införts.

| (94) | På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatsen att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan återkomma, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i unionens intresse att bibehålla åtgärderna. |
| --- | --- |

(94)

På denna grundval undersöktes om det, trots slutsatsen att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta och skadan återkomma, fanns tvingande skäl att dra slutsatsen att det i detta fall inte skulle ligga i unionens intresse att bibehålla åtgärderna.

2.   Unionsindustrins intresse

| (95) | Det erinras om att det under översynsperioden fortfarande förekom dumpning och att det är sannolikt att dumpningen av den berörda produkten med ursprung i USA kommer att fortsätta och skadan för unionsindustrin återkomma. |
| --- | --- |

(95)

Det erinras om att det under översynsperioden fortfarande förekom dumpning och att det är sannolikt att dumpningen av den berörda produkten med ursprung i USA kommer att fortsätta och skadan för unionsindustrin återkomma.

| (96) | Unionsindustrin har visat sig vara livskraftig och konkurrenskraftig, vilket bekräftas av den positiva utvecklingen för de flesta ekonomiska indikatorer. De antidumpningsåtgärder som tidigare införts har bidragit till att återställa lönsamheten och möjliggöra en tillräcklig räntabilitet. Detta kan befrämja nya investeringar 2010. Det ligger därför i unionsindustrins intresse att åtgärderna mot dumpad import från USA bibehålls. |
| --- | --- |

(96)

Unionsindustrin har visat sig vara livskraftig och konkurrenskraftig, vilket bekräftas av den positiva utvecklingen för de flesta ekonomiska indikatorer. De antidumpningsåtgärder som tidigare införts har bidragit till att återställa lönsamheten och möjliggöra en tillräcklig räntabilitet. Detta kan befrämja nya investeringar 2010. Det ligger därför i unionsindustrins intresse att åtgärderna mot dumpad import från USA bibehålls.

3.   Intresset hos importörer, handlare och grossister

| (97) | Eftersom ingen handlare eller grossist ville samarbeta, drogs slutsatsen att dessa parter inte berörs i någon större utsträckning av om åtgärderna upphör eller fortsätter att gälla. Vidare framkom det inte vid undersökningen att det finns några icke-närstående importörer, utan all import till unionen av den berörda produkten med ursprung i USA sker via importörer som är närstående de amerikanska exporterande tillverkarna. |
| --- | --- |

(97)

Eftersom ingen handlare eller grossist ville samarbeta, drogs slutsatsen att dessa parter inte berörs i någon större utsträckning av om åtgärderna upphör eller fortsätter att gälla. Vidare framkom det inte vid undersökningen att det finns några icke-närstående importörer, utan all import till unionen av den berörda produkten med ursprung i USA sker via importörer som är närstående de amerikanska exporterande tillverkarna.

| (98) | En fortsatt tillämpning av åtgärderna kommer inte att ändra den nuvarande situationen för de närstående importörerna, som hade gjort vinster under översynsperioden med marginaler som låg i linje med marknadsvillkoren. Närstående importörers intressen utgör under alla omständigheter, åtminstone i ett fall som detta, en integrerad del av intressena hos de exporterande tillverkarna, eftersom dessa kan vara avgörande för de närstående importörernas strategi. Det erinras om att exporterande tillverkares intressen inte ingår i analysen av unionens intresse. |
| --- | --- |

(98)

En fortsatt tillämpning av åtgärderna kommer inte att ändra den nuvarande situationen för de närstående importörerna, som hade gjort vinster under översynsperioden med marginaler som låg i linje med marknadsvillkoren. Närstående importörers intressen utgör under alla omständigheter, åtminstone i ett fall som detta, en integrerad del av intressena hos de exporterande tillverkarna, eftersom dessa kan vara avgörande för de närstående importörernas strategi. Det erinras om att exporterande tillverkares intressen inte ingår i analysen av unionens intresse.

4.   De industriella användarnas intresse

| (99) | Eftersom en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle innebära att antidumpningsåtgärderna förnyades för tredje gången, ägnades de industriella användarnas intresse särskild uppmärksamhet. |
| --- | --- |

(99)

Eftersom en fortsatt tillämpning av åtgärderna skulle innebära att antidumpningsåtgärderna förnyades för tredje gången, ägnades de industriella användarnas intresse särskild uppmärksamhet.

| (100) | Det var bara en användare inom esterkvattillverkningen för mjukmedel som gav sig till känna i denna undersökning. Esterkvater tillverkas med hjälp av trietanolamin, används som mjukmedel och saluförs av företag som Unilever, Henkel, Colgate Palmolive, Procter & Gamble och Benckiser/Reckitt. Den industriella användaren i fråga köpte under översynsperioden etanolaminer från både den amerikanska industrin och unionsindustrin. Denna industriella användares import utgjorde en liten del av den sammanlagda importen från USA (mellan 15 % och 25 % – den exakta siffran kan inte uppges av sekretesskäl). |
| --- | --- |

(100)

Det var bara en användare inom esterkvattillverkningen för mjukmedel som gav sig till känna i denna undersökning. Esterkvater tillverkas med hjälp av trietanolamin, används som mjukmedel och saluförs av företag som Unilever, Henkel, Colgate Palmolive, Procter & Gamble och Benckiser/Reckitt. Den industriella användaren i fråga köpte under översynsperioden etanolaminer från både den amerikanska industrin och unionsindustrin. Denna industriella användares import utgjorde en liten del av den sammanlagda importen från USA (mellan 15 % och 25 % – den exakta siffran kan inte uppges av sekretesskäl).

| (101) | Den enda samarbetsvilliga industriella användaren hävdade att användarna i unionen drabbats av antidumpningsåtgärderna, eftersom de är beroende av etanolaminimport som en kompletterande källa för att tillgodose efterfrågan i. Dessutom hävdades att användarna i unionen verkar på mycket konkurrensutsatta och priskänsliga marknader med tryck från tillverkare i senare led. De måste också köpa råvaror till lägsta möjliga pris för att minimera kostnaderna. Enligt denna industriella användare skulle därför ett högre pris på etanolamin äventyra dess affärsverksamhet och undergräva dess lönsamhet. Denna part drog därför slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att fortsätta att tillämpa åtgärderna, eftersom den ovan beskrivna situationen skulle lindras om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(101)

Den enda samarbetsvilliga industriella användaren hävdade att användarna i unionen drabbats av antidumpningsåtgärderna, eftersom de är beroende av etanolaminimport som en kompletterande källa för att tillgodose efterfrågan i. Dessutom hävdades att användarna i unionen verkar på mycket konkurrensutsatta och priskänsliga marknader med tryck från tillverkare i senare led. De måste också köpa råvaror till lägsta möjliga pris för att minimera kostnaderna. Enligt denna industriella användare skulle därför ett högre pris på etanolamin äventyra dess affärsverksamhet och undergräva dess lönsamhet. Denna part drog därför slutsatsen att det inte ligger i unionens intresse att fortsätta att tillämpa åtgärderna, eftersom den ovan beskrivna situationen skulle lindras om antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla.

| (102) | Det konstaterades att trietanolamin under översynsperioden stod för en betydande del (mellan 20 % och 30 %) av den totala tillverkningskostnaden för esterkvater hos den enda samarbetsvilliga industriella användaren. Det står klart att ett avskaffande av antidumpningsåtgärderna åtminstone på kort sikt skulle lindra den börda som kostnaden för trietanolamin som råvara innebär för detta företag. Eftersom detta företag köper mycket stora mängder trietanolamin från unionsindustrin, väntas dock inte en eventuell ändring av antidumpningsåtgärderna i slutändan påverka just denna industriella användare i någon större utsträckning. I detta sammanhang undersökte kommissionen effekten av de gällande antidumpningsåtgärderna på företagets omsättning med avseende på esterkvattillverkningen med hjälp av etanolaminer som importeras från USA. Tillgängliga uppgifter tyder på att antidumpningstullen överlag har begränsad inverkan (mellan 1 % och 5 %, den exakta siffran kan inte uppges av sekretesskäl) på det aktuella företagets omsättning. Det förklarar varför företaget kunde fortsätta med sin affärsverksamhet inom denna sektor trots en betydande ökning av priserna på etanolamin fram till översynsperioden och trots att antidumpningsåtgärder införts. Det bör också noteras att esterkvater endast står för en begränsad del av denna industriella användares verksamhet som helhet. |
| --- | --- |

(102)

Det konstaterades att trietanolamin under översynsperioden stod för en betydande del (mellan 20 % och 30 %) av den totala tillverkningskostnaden för esterkvater hos den enda samarbetsvilliga industriella användaren. Det står klart att ett avskaffande av antidumpningsåtgärderna åtminstone på kort sikt skulle lindra den börda som kostnaden för trietanolamin som råvara innebär för detta företag. Eftersom detta företag köper mycket stora mängder trietanolamin från unionsindustrin, väntas dock inte en eventuell ändring av antidumpningsåtgärderna i slutändan påverka just denna industriella användare i någon större utsträckning. I detta sammanhang undersökte kommissionen effekten av de gällande antidumpningsåtgärderna på företagets omsättning med avseende på esterkvattillverkningen med hjälp av etanolaminer som importeras från USA. Tillgängliga uppgifter tyder på att antidumpningstullen överlag har begränsad inverkan (mellan 1 % och 5 %, den exakta siffran kan inte uppges av sekretesskäl) på det aktuella företagets omsättning. Det förklarar varför företaget kunde fortsätta med sin affärsverksamhet inom denna sektor trots en betydande ökning av priserna på etanolamin fram till översynsperioden och trots att antidumpningsåtgärder införts. Det bör också noteras att esterkvater endast står för en begränsad del av denna industriella användares verksamhet som helhet.

| (103) | Vidare undersöktes utvecklingen för priserna på trietanolamin efter översynsperioden och deras inverkan på tillverkningskostnaden för den enda samarbetsvilliga industriella användaren. I detta sammanhang erinras det om att priserna på etanolaminer har sjunkit betydligt efter översynsperioden. Med hänsyn till den prisutveckling som observerats för trietanolamin och till kostnadsstrukturen inom esterkvatindustrin anses trietanolaminets betydelse för den totala kostnaden för den färdiga produkten ha minskat efter översynsperioden. Tillgängliga uppgifter tyder på att de lägre priserna på trietanolamin för denna industriella användares del skulle kunna leda till att kostnaden för trietanolamin minskar med mellan 20 % och 25 %. Det skulle innebära att den totala tillverkningskostnaden för de färdiga produkterna minskade med mellan 15 % och 20 %. |
| --- | --- |

(103)

Vidare undersöktes utvecklingen för priserna på trietanolamin efter översynsperioden och deras inverkan på tillverkningskostnaden för den enda samarbetsvilliga industriella användaren. I detta sammanhang erinras det om att priserna på etanolaminer har sjunkit betydligt efter översynsperioden. Med hänsyn till den prisutveckling som observerats för trietanolamin och till kostnadsstrukturen inom esterkvatindustrin anses trietanolaminets betydelse för den totala kostnaden för den färdiga produkten ha minskat efter översynsperioden. Tillgängliga uppgifter tyder på att de lägre priserna på trietanolamin för denna industriella användares del skulle kunna leda till att kostnaden för trietanolamin minskar med mellan 20 % och 25 %. Det skulle innebära att den totala tillverkningskostnaden för de färdiga produkterna minskade med mellan 15 % och 20 %.

| (104) | Effekten av fortsatta antidumpningsåtgärder för den enda samarbetsvilliga industriella användaren analyserades också genom en undersökning av företagets tidigare ekonomiska resultat, särskilt med avseende på lönsamhet och försäljning. När det gäller lönsamheten konstaterades att den enda samarbetsvilliga industriella användaren, trots den gällande åtgärden, under skadeundersökningsperioden nådde en marginell lönsamhet för produkter innehållande etanolaminer. Vad försäljningen beträffar, konstaterades det att den enda samarbetsvilliga industriella användaren avsevärt ökade sin exportförsäljning av produkter innehållande etanolaminer, medan försäljningen i unionen minskade något. Dessa trender gällde i lika hög grad produkter tillverkade med hjälp av etanolaminer med ursprung i USA eller i unionen. Situationen visar att förekomsten av antidumpningsåtgärder inte påverkade företagets beslutsfattande i fråga om försäljning, vilket bekräftar att företaget framgångsrikt kunde fortsätta med verksamheten utan några märkbara problem med försäljning eller lönsamhet. Det fanns inga uppgifter av betydelse som tydde på att denna situation skulle förändras om antidumpningsåtgärderna förlängs. |
| --- | --- |

(104)

Effekten av fortsatta antidumpningsåtgärder för den enda samarbetsvilliga industriella användaren analyserades också genom en undersökning av företagets tidigare ekonomiska resultat, särskilt med avseende på lönsamhet och försäljning. När det gäller lönsamheten konstaterades att den enda samarbetsvilliga industriella användaren, trots den gällande åtgärden, under skadeundersökningsperioden nådde en marginell lönsamhet för produkter innehållande etanolaminer. Vad försäljningen beträffar, konstaterades det att den enda samarbetsvilliga industriella användaren avsevärt ökade sin exportförsäljning av produkter innehållande etanolaminer, medan försäljningen i unionen minskade något. Dessa trender gällde i lika hög grad produkter tillverkade med hjälp av etanolaminer med ursprung i USA eller i unionen. Situationen visar att förekomsten av antidumpningsåtgärder inte påverkade företagets beslutsfattande i fråga om försäljning, vilket bekräftar att företaget framgångsrikt kunde fortsätta med verksamheten utan några märkbara problem med försäljning eller lönsamhet. Det fanns inga uppgifter av betydelse som tydde på att denna situation skulle förändras om antidumpningsåtgärderna förlängs.

| (105) | Slutligen fanns det inga tvingande bevis som styrker påståendet att den snäva marknaden för industriella användare direkt kan tillskrivas bristande utbud på etanolaminer från unionsindustrin. |
| --- | --- |

(105)

Slutligen fanns det inga tvingande bevis som styrker påståendet att den snäva marknaden för industriella användare direkt kan tillskrivas bristande utbud på etanolaminer från unionsindustrin.

| (106) | Sammanfattningsvis var effekten av antidumpningstullen på den samarbetsvilliga industriella användarens tillverkningskostnad för de färdiga produkterna under översynsperioden relativt begränsad, och ett avskaffande av antidumpningsåtgärderna skulle bara ge en marginell lindring. När det gäller priserna på trietanolamin har dessutom situationen efter översynsperioden redan haft en positiv inverkan på företagets kostnadsstruktur. Kommissionen kom därför fram till att den enda samarbetsvilliga industriella användaren inte skulle påverkas väsentligt om åtgärderna bibehölls. Eftersom ingen annan användare samarbetade i undersökningen och inga andra relevanta uppgifter lämnades av någon part i denna fråga, dras slutsatsen att analysen ovan i lika hög grad bör gälla alla industriella användare som kan påverkas av etanolaminmarknaden. |
| --- | --- |

(106)

Sammanfattningsvis var effekten av antidumpningstullen på den samarbetsvilliga industriella användarens tillverkningskostnad för de färdiga produkterna under översynsperioden relativt begränsad, och ett avskaffande av antidumpningsåtgärderna skulle bara ge en marginell lindring. När det gäller priserna på trietanolamin har dessutom situationen efter översynsperioden redan haft en positiv inverkan på företagets kostnadsstruktur. Kommissionen kom därför fram till att den enda samarbetsvilliga industriella användaren inte skulle påverkas väsentligt om åtgärderna bibehölls. Eftersom ingen annan användare samarbetade i undersökningen och inga andra relevanta uppgifter lämnades av någon part i denna fråga, dras slutsatsen att analysen ovan i lika hög grad bör gälla alla industriella användare som kan påverkas av etanolaminmarknaden.

5.   Slutsats beträffande unionens intresse

| (107) | Undersökningen har visat att de gällande antidumpningsåtgärderna har bidragit till unionsindustrins återhämtning. Unionsindustrin skulle gynnas av fortsatta åtgärder som skulle göra det möjligt att upprätthålla de nuvarande lönsamma prisnivåerna och ge utrymme för nya investeringar. Om åtgärderna tilläts upphöra att gälla, skulle detta äventyra återhämtningsprocessen, såsom beskrivs närmare i avsnitt F. Fortsatta åtgärder är därför i unionsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(107)

Undersökningen har visat att de gällande antidumpningsåtgärderna har bidragit till unionsindustrins återhämtning. Unionsindustrin skulle gynnas av fortsatta åtgärder som skulle göra det möjligt att upprätthålla de nuvarande lönsamma prisnivåerna och ge utrymme för nya investeringar. Om åtgärderna tilläts upphöra att gälla, skulle detta äventyra återhämtningsprocessen, såsom beskrivs närmare i avsnitt F. Fortsatta åtgärder är därför i unionsindustrins intresse.

| (108) | Det verkar inte finnas några icke-närstående importörer, och inga icke-närstående handlare eller grossister gav sig till känna. All import från USA sker via närstående handlare, som medan åtgärderna tillämpades befanns ha uppnått vinstmarginaler under översynsperioden som ligger nära de marginaler som är vanliga på marknaden. |
| --- | --- |

(108)

Det verkar inte finnas några icke-närstående importörer, och inga icke-närstående handlare eller grossister gav sig till känna. All import från USA sker via närstående handlare, som medan åtgärderna tillämpades befanns ha uppnått vinstmarginaler under översynsperioden som ligger nära de marginaler som är vanliga på marknaden.

| (109) | De gällande åtgärderna förefaller inte heller tidigare ha fått några betydande negativa effekter för användarnas ekonomiska situation. De uppgifter som inhämtats under den nuvarande undersökningen tyder därför på att en eventuell prisökning till följd av införandet av antidumpningsåtgärder inte skulle vara oproportionerlig jämfört med den fördel som unionsindustrin skulle få om man undanröjde den snedvridning av handeln som den dumpade importen orsakar. |
| --- | --- |

(109)

De gällande åtgärderna förefaller inte heller tidigare ha fått några betydande negativa effekter för användarnas ekonomiska situation. De uppgifter som inhämtats under den nuvarande undersökningen tyder därför på att en eventuell prisökning till följd av införandet av antidumpningsåtgärder inte skulle vara oproportionerlig jämfört med den fördel som unionsindustrin skulle få om man undanröjde den snedvridning av handeln som den dumpade importen orsakar.

| (110) | När det gäller unionens intresse dras därför slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att inte fortsätta med de nu gällande antidumpningsåtgärderna mot import av etanolaminer med ursprung i USA. |
| --- | --- |

(110)

När det gäller unionens intresse dras därför slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl att inte fortsätta med de nu gällande antidumpningsåtgärderna mot import av etanolaminer med ursprung i USA.

| (111) | Det anses därför lämpligt att bibehålla de nu gällande antidumpningsåtgärderna mot import av etanolaminer med ursprung i USA. |
| --- | --- |

(111)

Det anses därför lämpligt att bibehålla de nu gällande antidumpningsåtgärderna mot import av etanolaminer med ursprung i USA.

H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (112) | Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de gällande åtgärderna. De beviljades också en tidsfrist inom vilken synpunkter och krav kunde lämnas efter det att dessa uppgifter meddelats. Relevanta synpunkter har lämnats och analyserats, men har inte lett till någon ändring av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna. |
| --- | --- |

(112)

Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de gällande åtgärderna. De beviljades också en tidsfrist inom vilken synpunkter och krav kunde lämnas efter det att dessa uppgifter meddelats. Relevanta synpunkter har lämnats och analyserats, men har inte lett till någon ändring av de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna.

| (113) | Undersökningen visade att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta (och att den dumpade exportens volym skulle öka) och att skadan skulle återkomma. |
| --- | --- |

(113)

Undersökningen visade att det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta (och att den dumpade exportens volym skulle öka) och att skadan skulle återkomma.

| (114) | Även om hänsyn tas till att en av de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna inte bedrev dumpning och det (därför) förutsätts att dess del av importen från USA inte kommer att dumpas i framtiden, är villkoren för fortsatt tillämpning av tullar på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen uppfyllda. |
| --- | --- |

(114)

Även om hänsyn tas till att en av de två samarbetsvilliga exporterande tillverkarna inte bedrev dumpning och det (därför) förutsätts att dess del av importen från USA inte kommer att dumpas i framtiden, är villkoren för fortsatt tillämpning av tullar på grundval av artikel 11.2 i grundförordningen uppfyllda.

| (115) | Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av etanolaminer med ursprung i USA som infördes genom förordning (EG) nr 1583/2006 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(115)

Av ovanstående följer att de antidumpningsåtgärder för import av etanolaminer med ursprung i USA som infördes genom förordning (EG) nr 1583/2006 bör bibehållas i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen.

| (116) | Det anses vidare lämpligt att bara behålla åtgärderna under en period på ytterligare två år. Detta grundas på ett antal skäl, t.ex. sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning som har sin grund i i) de amerikanska exporterande tillverkarnas fortsatta dumpning, trots de gällande åtgärderna, och ii) den förväntade ökningen av importen till unionen på grund av den befintliga överskottskapaciteten på 60 000 ton i USA och avsaknaden av motsvarande inhemsk efterfrågan som kan absorbera denna överskottskapacitet i USA. Dessutom omfattas en av de icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna för närvarande av den högsta antidumpningstullen och har därför det största incitamentet att återvända till unionsmarknaden om åtgärderna upphör att gälla. Detta företag förfogar dessutom över det nödvändiga distributionsnätet, eftersom det säljer andra kemiska produkter på unionsmarknaden och har uppgett att det betraktar unionen som en viktig exportmarknad. |
| --- | --- |

(116)

Det anses vidare lämpligt att bara behålla åtgärderna under en period på ytterligare två år. Detta grundas på ett antal skäl, t.ex. sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning som har sin grund i i) de amerikanska exporterande tillverkarnas fortsatta dumpning, trots de gällande åtgärderna, och ii) den förväntade ökningen av importen till unionen på grund av den befintliga överskottskapaciteten på 60 000 ton i USA och avsaknaden av motsvarande inhemsk efterfrågan som kan absorbera denna överskottskapacitet i USA. Dessutom omfattas en av de icke-samarbetsvilliga amerikanska tillverkarna för närvarande av den högsta antidumpningstullen och har därför det största incitamentet att återvända till unionsmarknaden om åtgärderna upphör att gälla. Detta företag förfogar dessutom över det nödvändiga distributionsnätet, eftersom det säljer andra kemiska produkter på unionsmarknaden och har uppgett att det betraktar unionen som en viktig exportmarknad.

| (117) | Vidare väntas den amerikanska överskottskapacitet gradvis försvinna fram till 2013, och det finns planer på att öka kapaciteten i unionen i slutet av 2010. Dessa överväganden, tillsammans med osäkerheten när det gäller den rådande globala ekonomiska krisens inverkan på etanolaminmarknaden (både globalt men även, och viktigare, på unionsnivå), motiverar bibehållandet av åtgärderna i endast två år. |
| --- | --- |

(117)

Vidare väntas den amerikanska överskottskapacitet gradvis försvinna fram till 2013, och det finns planer på att öka kapaciteten i unionen i slutet av 2010. Dessa överväganden, tillsammans med osäkerheten när det gäller den rådande globala ekonomiska krisens inverkan på etanolaminmarknaden (både globalt men även, och viktigare, på unionsnivå), motiverar bibehållandet av åtgärderna i endast två år.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av etanolaminer, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2922 11 00 (monoetanolamin) (Taric-nummer 2922110010), ex 2922 12 00 (dietanolamin) (Taric-nummer 2922120010) och 2922 13 10 (trietanolamin), med ursprung i Amerikas förenta stater.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstull
  (EUR/ton) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| The Dow Chemical |
| Corporation |
| 2030 Dow Center |
| Midland, Michigan 48674 |
| FÖRENTA STATERNA |

Företag

Antidumpningstull

(EUR/ton)

Taric-tilläggsnummer

The Dow Chemical

Corporation

2030 Dow Center

Midland, Michigan 48674

FÖRENTA STATERNA

59,25

A115

| INEOS Americas LLC |
| --- |
| 7770 Rangeline Road |
| Theodore, Alabama 36582 |
| FÖRENTA STATERNA |

INEOS Americas LLC

7770 Rangeline Road

Theodore, Alabama 36582

FÖRENTA STATERNA

69,40

A145

| Huntsman Chemical |
| --- |
| Corporation |
| 3040 Post Oak Boulevard |
| PO Box 27707 |
| Houston, Texas 77056 |
| FÖRENTA STATERNA |

Huntsman Chemical

Corporation

3040 Post Oak Boulevard

PO Box 27707

Houston, Texas 77056

FÖRENTA STATERNA

111,25

A116

Alla övriga företag

111,25

A999

3.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

4.   I fall där varor har skadats före övergången till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller ska betalas delas upp proportionellt vid fastställandet av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (22), ska beloppet för antidumpningstullen, beräknat på grundval av de ovan angivna fastställda beloppen, sättas ned procentuellt i förhållande till den proportionella uppdelningen av det pris som faktiskt betalats eller ska betalas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och ska tillämpas under en period av två år.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 januari 2010.

På rådets vägnar

E. SALGADO

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

2

(3)  EGT L 28, 2.2.1994, s. 40.

3

(4)  EUT L 294, 25.10.2006, s. 2.

4

(5)  EUT C 71, 18.3.2008, s. 13.

5

(6)  EUT C 270, 25.10.2008, s. 26.

6

(7)  Ethylene Oxide & Glycol Market Outlook by PCI Xylenes & Polyesters Ltd (nedan kallad PCI), utgåva från oktober 2008.

7

Ethylene Oxide & Glycol Market Outlook by PCI Xylenes & Polyesters Ltd

PCI

(8)  Chemical Economics Handbook Product Review-Ethanolamines-SRI Consulting, januari 2009, 642.5000 A, s. 14–15.

8

Chemical Economics Handbook Product Review-Ethanolamines-SRI Consulting

(9)  PCI, utgåva från januari 2009.

9

(10)  PCI, utgåva från april 2009.

10

(11)  Publikation från Tecnon OrbiChem, 17 mars 2009.

11

(12)  Publikation från SRI, januari 2009.

12

(13)  Publikation från Tecnon OrbiChem, 17 mars 2009.

13

(14)  Publikation från Tecnon OrbiChem, 17 december 2008.

14

(15)  PCI, utgåva från april 2009.

15

(16)  Grundat på uppgifter om förbrukning och expansionsplaner i publikation från SRI, januari 2009.

16

(17)  PCI, utgåva från april 2009; publikationer från Tecnon OrbiChem, 17 december 2008 och 17 mars 2009.

17

(18)  PCI, utgåva från april 2009.

18

(19)  Publikationer från Tecnon OrbiChem, 17 mars och 14 augusti 2009.

19

(20)  Publikation från Tecnon OrbiChem, 17 mars 2009.

20

(21)  Publikation från Tecnon OrbiChem, 14 augusti 2009; publikationer från ICIS, 15 april och 19 april 2009; PCI, utgåvor från november 2008 till juli 2009.

21

(22)  EGT L 253, 11.10.1993, s. 1.

22

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/21

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 55/2010

av den 21 januari 2010

om förbud mot fiske efter vitling i ICES-område IV och EG-vatten i IIa med fartyg som för belgisk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2009. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2009.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2009 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att förvara ombord, omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 22, 26.1.2009, s. 1.

3

---

BILAGA

| Nr | E2/BE/NS/001 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | BELGIEN |
| Bestånd | WHG/2AC4. |
| Art | WHG-vitling (Merlangius merlangus) |
| Område | IV och EG-vatten i IIa |
| Datum | 14 november 2009 |

Nr

E2/BE/NS/001

Medlemsstat

BELGIEN

Bestånd

WHG/2AC4.

Art

WHG-vitling (Merlangius merlangus)

Område

IV och EG-vatten i IIa

Datum

14 november 2009

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/23

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 56/2010

av den 21 januari 2010

om förbud mot fiske efter rockor i ICES-område IV och gemenskapens vatten i IIa med fartyg som för nederländsk flagg

EUROPEISKA KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av föredraget om Europeiska unionen och föredraget om Europeiska unionens funktionsstätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3), fastställs kvoter för 2009. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3), fastställs kvoter för 2009.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som seglar under den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2009 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 22, 26.1.2009, s. 1.

3

---

BILAGA

| Nr | E2/NL/NS/003 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Bestånd | SRX/2AC4-C |
| Art | Rockor (Rajidae) |
| Område | EG-vatten i IIa och IV |
| Datum | 14 november 2009 |

Nr

E2/NL/NS/003

Medlemsstat

Nederländerna

Bestånd

SRX/2AC4-C

Art

Rockor (Rajidae)

Område

EG-vatten i IIa och IV

Datum

14 november 2009

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/25

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 57/2010

av den 21 januari 2010

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 22 januari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | JO | 64,0 |
| MA | 62,1 |
| TN | 116,6 |
| TR | 96,8 |
| ZZ | 84,9 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 101,4 |
| MA | 78,1 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 116,4 |
| 0709 90 70 | MA | 119,2 |
| TR | 128,4 |
| ZZ | 123,8 |
| 0805 10 20 | EG | 53,1 |
| IL | 58,8 |
| MA | 52,8 |
| TN | 57,1 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 55,2 |
| 0805 20 10 | IL | 166,5 |
| MA | 78,8 |
| ZZ | 122,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 52,8 |
| EG | 74,4 |
| IL | 76,0 |
| JM | 97,6 |
| MA | 93,3 |
| PK | 41,0 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 74,0 |
| 0805 50 10 | EG | 63,3 |
| IL | 88,6 |
| TR | 74,3 |
| ZZ | 75,4 |
| 0808 10 80 | CA | 77,0 |
| CL | 60,1 |
| CN | 77,3 |
| MK | 24,7 |
| US | 133,7 |
| ZZ | 74,6 |
| 0808 20 50 | CN | 53,6 |
| US | 114,9 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

JO

64,0

MA

62,1

TN

116,6

TR

96,8

ZZ

84,9

0707 00 05

EG

174,9

JO

101,4

MA

78,1

TR

111,2

ZZ

116,4

0709 90 70

MA

119,2

TR

128,4

ZZ

123,8

0805 10 20

EG

53,1

IL

58,8

MA

52,8

TN

57,1

TR

54,0

ZZ

55,2

0805 20 10

IL

166,5

MA

78,8

ZZ

122,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

52,8

EG

74,4

IL

76,0

JM

97,6

MA

93,3

PK

41,0

TR

82,9

ZZ

74,0

0805 50 10

EG

63,3

IL

88,6

TR

74,3

ZZ

75,4

0808 10 80

CA

77,0

CL

60,1

CN

77,3

MK

24,7

US

133,7

ZZ

74,6

0808 20 50

CN

53,6

US

114,9

ZZ

84,3

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/27

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 58/2010

av den 21 januari 2010

om att inte bevilja exportbidrag för skummjölkspulver inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 619/2008

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1), särskilt artikel 164.2 jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 619/2008 av den 27 juni 2008 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 619/2008 av den 27 juni 2008 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (2) föreskrivs en stående anbudsinfordran för exportbidrag för skummjölkspulver.

| (2) | I enlighet med artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 1454/2007 av den 10 december 2007 om gemensamma bestämmelser för ett anbudsförfarande för fastställande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör exportbidrag inte beviljas för den anbudsperiod som löper ut den 19 januari 2010. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 1454/2007 av den 10 december 2007 om gemensamma bestämmelser för ett anbudsförfarande för fastställande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör exportbidrag inte beviljas för den anbudsperiod som löper ut den 19 januari 2010.

| (3) | Förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(3)

Förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inom ramen för den stående anbudsinfordran som inleds genom förordning (EG) nr 619/2008 ska det inte beviljas några exportbidrag för den produkt och de destinationer som avses i artikel 1 c respektive artikel 2 i den förordningen för den anbudsperiod som löper den 19 januari 2010.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 22 januari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 168, 28.6.2008, s. 20.

2

(3)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 69.

3

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/28

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 59/2010

av den 21 januari 2010

om fastställande av exportbidrag för ägg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (1), särskilt artikel 164.2 sista stycket samt artikel 170, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 162.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 fastställs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i del XIX i bilaga I till samma förordning och priserna för dessa produkter i gemenskapen får utjämnas genom ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 162.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 fastställs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i del XIX i bilaga I till samma förordning och priserna för dessa produkter i gemenskapen får utjämnas genom ett exportbidrag.

| (2) | Med hänsyn till den rådande situationen på marknaden för ägg bör därför exportbidrag fastställas i enlighet med bestämmelserna och kriterierna i artiklarna 162–164, 167, 169 och 170 i förordning (EEG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till den rådande situationen på marknaden för ägg bör därför exportbidrag fastställas i enlighet med bestämmelserna och kriterierna i artiklarna 162–164, 167, 169 och 170 i förordning (EEG) nr 1234/2007.

| (3) | Enligt artikel 164.1 i förordning (EEG) nr 1234/2007 kan det vara nödvändigt att anpassa bidraget efter bestämmelseort, framför allt på grund av situationen på världsmarknaden, de särskilda kraven på vissa marknader eller sådana skyldigheter som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300 i fördraget. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 164.1 i förordning (EEG) nr 1234/2007 kan det vara nödvändigt att anpassa bidraget efter bestämmelseort, framför allt på grund av situationen på världsmarknaden, de särskilda kraven på vissa marknader eller sådana skyldigheter som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300 i fördraget.

| (4) | Bidrag bör beviljas endast för produkter som omfattas av den fria rörligheten för varor inom gemenskapen och som uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (2) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (3) samt kraven på märkning i punkt A i bilaga XIV till förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(4)

Bidrag bör beviljas endast för produkter som omfattas av den fria rörligheten för varor inom gemenskapen och som uppfyller kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (2) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (3) samt kraven på märkning i punkt A i bilaga XIV till förordning (EG) nr 1234/2007.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Exportbidrag enligt artikel 164 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska beviljas för de produkter och med de belopp som anges i bilagan till den här förordningen om inte annat följer av villkoren i punkt 2 i den här artikeln.

2.   De produkter som berättigar till bidrag enligt punkt 1 ska uppfylla tillämpliga krav i förordningarna (EG) nr 852/2004 och (EG) nr 853/2004, särskilt när det gäller beredning i en godkänd anläggning, och de krav på märkning som anges i avsnitt I i bilaga II till förordning (EG) nr 853/2004 och i punkt A i bilaga XIV till förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 22 januari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

3

---

BILAGA

Fastställande av exportbidragen för ägg som skall tillämpas från den 22 januari 2010

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | A02 | EUR/100 st | 0,39 |
| 0407 00 19 9000 | A02 | EUR/100 st | 0,20 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | EUR/100 kg | 0,00 |
| E10 | EUR/100 kg | 20,00 |
| E19 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0408 11 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 84,72 |
| 0408 19 81 9100 | A03 | EUR/100 kg | 42,53 |
| 0408 19 89 9100 | A03 | EUR/100 kg | 42,53 |
| 0408 91 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 53,67 |
| 0408 99 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 9,00 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  De övriga destinationerna är fastställda på följande sätt:







  E09 | : | Bahrein, Förenade Arabemiraten, Hongkong SFO, Jemen, Kuwait, Oman, Qatar, Ryssland, Turkiet. |
| E10 | : | Filippinerna, Japan, Malaysia, Sydkorea, Taiwan, Thailand. |
| E19 | : | Samtliga destinationer utom Schweiz och grupperna E09, E10. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

0407 00 11 9000

A02

EUR/100 st

0,39

0407 00 19 9000

A02

EUR/100 st

0,20

0407 00 30 9000

E09

EUR/100 kg

0,00

E10

EUR/100 kg

20,00

E19

EUR/100 kg

0,00

0408 11 80 9100

A03

EUR/100 kg

84,72

0408 19 81 9100

A03

EUR/100 kg

42,53

0408 19 89 9100

A03

EUR/100 kg

42,53

0408 91 80 9100

A03

EUR/100 kg

53,67

0408 99 80 9100

A03

EUR/100 kg

9,00

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

De övriga destinationerna är fastställda på följande sätt:

E09

:

Bahrein, Förenade Arabemiraten, Hongkong SFO, Jemen, Kuwait, Oman, Qatar, Ryssland, Turkiet.

E10

:

Filippinerna, Japan, Malaysia, Sydkorea, Taiwan, Thailand.

E19

:

Samtliga destinationer utom Schweiz och grupperna E09, E10.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/30

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 60/2010

av den 21 januari 2010

om fastställande av bidragssatserna för ägg och äggulor som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1), särskilt artikel 164.2 i denna, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 162.1 b i förordning (EG) nr 1234/2007 föreskrivs att skillnaden mellan priserna inom den internationella handeln för de produkter som avses i artikel 1.1 s och som förtecknas i del XIX i bilaga I i nämnda förordning och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag då produkterna exporteras i form av varor som förtecknas i del V i bilaga XX till samma förordning. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 162.1 b i förordning (EG) nr 1234/2007 föreskrivs att skillnaden mellan priserna inom den internationella handeln för de produkter som avses i artikel 1.1 s och som förtecknas i del XIX i bilaga I i nämnda förordning och priserna inom gemenskapen får täckas av ett exportbidrag då produkterna exporteras i form av varor som förtecknas i del V i bilaga XX till samma förordning.

| (2) | I kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2) anges de produkter för vilka det ska fastställas en bidragssats som ska tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i del V i bilaga XX till förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens förordning (EG) nr 1043/2005 av den 30 juni 2005 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 3448/93 med avseende på ordningen för beviljande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget samt kriterierna för fastställande av bidragsbeloppen (2) anges de produkter för vilka det ska fastställas en bidragssats som ska tillämpas när dessa produkter exporteras i form av varor som förtecknas i del V i bilaga XX till förordning (EG) nr 1234/2007.

| (3) | Enligt artikel 14.2 b i förordning (EG) nr 1043/2005 ska bidragssatsen för 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga fastställas för samma period som den period för vilken bidragsbeloppen fastställs för dessa produkter som exporteras i obearbetat tillstånd. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 14.2 b i förordning (EG) nr 1043/2005 ska bidragssatsen för 100 kg av var och en av basprodukterna i fråga fastställas för samma period som den period för vilken bidragsbeloppen fastställs för dessa produkter som exporteras i obearbetat tillstånd.

| (4) | I artikel 11 i jordbruksavtalet som slöts inom ramen för Uruguayrundan föreskrivs att bidrag som beviljas för export av en produkt som ingår i en vara inte får överstiga det bidrag som tillämpas på produkten när den exporteras i obearbetat skick. |
| --- | --- |

(4)

I artikel 11 i jordbruksavtalet som slöts inom ramen för Uruguayrundan föreskrivs att bidrag som beviljas för export av en produkt som ingår i en vara inte får överstiga det bidrag som tillämpas på produkten när den exporteras i obearbetat skick.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De bidragssatser som ska tillämpas på de basprodukter som förtecknas i bilaga I till förordning (EG) nr 1043/2005 och i artikel 1.1 s i förordning (EG) nr 1234/2007, och som exporteras i form av varor vilka förtecknas i del V i bilaga XX till förordning (EG) nr 1234/2007, ska fastställas i överensstämmelse med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 22 januari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Heinz ZOUREK

Generaldirektör för näringsliv och industri

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 172, 5.7.2005, s. 24.

2

---

BILAGA

Bidragssatserna som från och med den 22 januari 2010 skall tillämpas för ägg och äggulor som exporteras i form av varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Varuslag | Bestämmelseort (1) | Bidragssats |
| 0407 00 | Fågelägg med skal, färska, konserverade eller kokta: | | |
| – av fjäderfä | | |
| 0407 00 30 | – – andra slag: | | |
| a) | Vid export av äggalbumin enligt KN-numren 3502 11 90 och 3502 19 90 |

(EUR/100 kg)

KN-nummer

Varuslag

Bestämmelseort (1)

Bidragssats

0407 00

Fågelägg med skal, färska, konserverade eller kokta:

– av fjäderfä

0407 00 30

– – andra slag:

a)

Vid export av äggalbumin enligt KN-numren 3502 11 90 och 3502 19 90

02

0,00

03

20,00

04

0,00

| b) | Vid export av andra varor |
| --- | --- |

b)

Vid export av andra varor

01

0,00

0408

Fågelägg utan skal samt äggula, färska, torkade, ångkokta eller kokta i vatten, gjutna, frysta eller på annat sätt konserverade, även försatta med socker eller annat sötningsmedel:

– äggula:

0408 11

– – torkad:

ex 0408 11 80

– – – lämplig som livsmedel:

osötad

01

84,72

0408 19

– – annan:

– – – lämplig som livsmedel:

ex 0408 19 81

– – – – flytande:

osötad

01

42,53

ex 0408 19 89

– – – – fryst:

osötad

01

42,53

– andra slag:

0408 91

– – torkade:

ex 0408 91 80

– – – lämpliga som livsmedel:

osötade

01

53,67

0408 99

– – andra:

ex 0408 99 80

– – – lämpliga som livsmedel:

osötade

01

9,00

---

(1)  Bestämmelseorterna är följande:

| 01 | Tredjeland. För Schweiz och Liechtenstein är dessa bidragssatser inte tillämpliga på varor som förtecknas i tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972, |
| --- | --- |
| 02 | Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, Förenade Arabemiraten, Jemen, Turkiet, Hongkong SAR och Ryssland, |
| 03 | Sydkorea, Japan, Malaysia, Thailand, Taiwan och Filippinerna, |
| 04 | Alla bestämmelseorter utom Schweiz och de som anges i 02 och 03. |

01

Tredjeland. För Schweiz och Liechtenstein är dessa bidragssatser inte tillämpliga på varor som förtecknas i tabellerna I och II i protokoll nr 2 till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet av den 22 juli 1972,

02

Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, Förenade Arabemiraten, Jemen, Turkiet, Hongkong SAR och Ryssland,

03

Sydkorea, Japan, Malaysia, Thailand, Taiwan och Filippinerna,

04

Alla bestämmelseorter utom Schweiz och de som anges i 02 och 03.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/32

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 61/2010

av den 21 januari 2010

om att inte bevilja exportbidrag för smör inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 619/2008

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1), särskilt artikel 164.2 jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 619/2008 av den 27 juni 2008 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 619/2008 av den 27 juni 2008 om inledande av en stående anbudsinfordran för exportbidrag för vissa mjölkprodukter (2) fastställs bestämmelser för en stående anbudsinfordran.

| (2) | Enligt artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 1454/2007 av den 10 december 2007 om gemensamma bestämmelser för ett anbudsförfarande för fastställande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör exportbidrag inte beviljas för den anbudsperiod som löper ut den 19 januari 2010. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 6 i kommissionens förordning (EG) nr 1454/2007 av den 10 december 2007 om gemensamma bestämmelser för ett anbudsförfarande för fastställande av exportbidrag för vissa jordbruksprodukter (3) och efter en bedömning av de anbud som lämnats in inom ramen för anbudsinfordran bör exportbidrag inte beviljas för den anbudsperiod som löper ut den 19 januari 2010.

| (3) | Förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(3)

Förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Inom ramen för den stående anbudsinfordran som inleds genom förordning (EG) nr 619/2008 ska det inte beviljas exportbidrag för de produkter och destinationer som avses i artikel 1 a och b respektive artikel 2 i den förordningen för den anbudsperiod som löper ut den 19 januari 2010.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 22 januari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 168, 28.6.2008, s. 20.

2

(3)  EUT L 325, 11.12.2007, s. 69.

3

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/33

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 62/2010

av den 21 januari 2010

om fastställande av exportbidrag för nötkött

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden (1), särskilt artikel 164.2 sista stycket och artikel 170, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 162.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 får skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som avses i del XV i bilaga I till den förordningen och priserna i gemenskapen utjämnas genom exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 162.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 får skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som avses i del XV i bilaga I till den förordningen och priserna i gemenskapen utjämnas genom exportbidrag.

| (2) | Med tanke på den rådande situationen på marknaden för nötkött bör det fastställas exportbidrag i enlighet med bestämmelserna och kriterierna i artiklarna 162–164 och 167–170 i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Med tanke på den rådande situationen på marknaden för nötkött bör det fastställas exportbidrag i enlighet med bestämmelserna och kriterierna i artiklarna 162–164 och 167–170 i förordning (EG) nr 1234/2007.

| (3) | I enlighet med artikel 164.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 får exportbidragen variera för olika bestämmelseorter, om det är nödvändigt, framför allt på grund av situationen på världsmarknaden, de särskilda kraven på vissa marknader eller sådana skyldigheter som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300 i fördraget. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 164.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 får exportbidragen variera för olika bestämmelseorter, om det är nödvändigt, framför allt på grund av situationen på världsmarknaden, de särskilda kraven på vissa marknader eller sådana skyldigheter som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300 i fördraget.

| (4) | Bidrag bör beviljas endast för produkter som omfattas av den fria rörligheten för varor inom gemenskapen och som är försedda med ett kontrollmärke i enlighet med artikel 5.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (2). Produkterna bör också uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (3) samt i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (4). |
| --- | --- |

(4)

Bidrag bör beviljas endast för produkter som omfattas av den fria rörligheten för varor inom gemenskapen och som är försedda med ett kontrollmärke i enlighet med artikel 5.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (2). Produkterna bör också uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (3) samt i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (4).

| (5) | Villkoren i artikel 7.2 tredje stycket i kommissionens förordning (EG) nr 1359/2007 av den 21 november 2007 om villkoren för beviljande av särskilda exportbidrag för vissa urbenade styckningsdelar av nötkreatur (5) leder till en minskning av det särskilda bidraget, om den mängd urbenat kött som är avsedd för export uppgår till mindre än 95 %, men mer än 85 %, av vikten av den sammanlagda mängden styckningsdelar från urbeningen. |
| --- | --- |

(5)

Villkoren i artikel 7.2 tredje stycket i kommissionens förordning (EG) nr 1359/2007 av den 21 november 2007 om villkoren för beviljande av särskilda exportbidrag för vissa urbenade styckningsdelar av nötkreatur (5) leder till en minskning av det särskilda bidraget, om den mängd urbenat kött som är avsedd för export uppgår till mindre än 95 %, men mer än 85 %, av vikten av den sammanlagda mängden styckningsdelar från urbeningen.

| (6) | Kommissionens förordning (EG) nr 993/2009 (6) ska därför upphöra att gälla och ersättas av en ny förordning. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens förordning (EG) nr 993/2009 (6) ska därför upphöra att gälla och ersättas av en ny förordning.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Exportbidrag enligt artikel 164 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska beviljas för de produkter och med de belopp som anges i bilagan till den här förordningen om inte annat följer av villkoren i punkt 2 i den här artikeln.

2.   De produkter som berättigar till bidrag enligt punkt 1 ska uppfylla tillämpliga krav i förordningarna (EG) nr 852/2004 och (EG) nr 853/2004, särskilt när det gäller beredning i en godkänd anläggning, och de krav på kontrollmärkning som anges i kapitel III avsnitt I i bilaga I till förordning (EG) nr 854/2004.

Artikel 2

I det fall som avses i artikel 7.2 tredje stycket i förordning (EG) nr 1359/2007 ska det bidrag som gäller för produkter med KN-nummer 0201 30 00 9100 minskas med 7 euro/100 kg.

Artikel 3

Förordning (EG) nr 993/2009 ska upphöra att gälla

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den 22 januari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

2

(3)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 206.

4

(5)  EUT L 304, 22.11.2007, s. 21.

5

(6)  EUT L 278, 23.10.2009, s. 9.

6

---

BILAGA

Exportbidrag inom nötköttssektorn som är tillämpliga från och med den 22 januari 2010

| KN-nummer | Destination | Måttenhet | Exportbidragsbeloppi |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg levande vikt | 25,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg levande vikt | 25,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettovikt | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 21,5 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg nettovikt | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 28,7 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettovikt | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 28,7 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettovikt | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 21,5 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettovikt | 61,0 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 35,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg nettovikt | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 21,5 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg nettovikt | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg nettovikt | 6,5 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg nettovikt | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 7,5 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg nettovikt | 84,7 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 49,8 |
| EG | EUR/100 kg nettovikt | 103,4 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg nettovikt | 50,8 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 29,9 |
| EG | EUR/100 kg nettovikt | 62,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg nettovikt | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 5,4 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg nettovikt | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 5,4 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg nettovikt | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 5,4 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg nettovikt | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 5,4 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg nettovikt | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg nettovikt | 6,5 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg nettovikt | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg nettovikt | 7,5 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg nettovikt | 23,3 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg nettovikt | 20,7 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg nettovikt | 23,3 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg nettovikt | 20,7 |
| Anmärkning: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).
  Destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19).
  Övriga destinationer definieras enligt följande:







  B00 | : | Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och syften som jämställs med export utanför gemenskapen). |
| B02 | : | B04 och destination EG. |
| B03 | : | Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, Kosovo (), Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, förråd och underhåll (destinationer och syften enligt artiklarna 33 och 42 och i vissa fall artikel 41 i kommissionens förordning (EG) nr 612/2009 (EGT L 186, 17.7.2009, s. 1)). |
| B04 | : | Turkiet, Ukraina, Vitryssland, Moldavien, Ryssland, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan, Marocko, Algeriet, Tunisien, Libyen, Libanon, Syrien, Irak, Iran, Israel, Västbanken och Gaza, Jordanien, Saudiarabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Förenade Arabemiraten, Oman, Yemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar, Thailand, Vietnam, Indonesien, Filippinerna, Kina, Nordkorea, Hongkong, Sudan, Mauretanien, Mali, Burkina Faso, Niger, Tchad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Elfenbenskusten, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Centralafrikanska republiken, Ekvatorialguinea, São Tomé och Príncipe, Gabon, Kongo, Demokratiska republiken Kongo, Rwanda, Burundi, Saint Helena och tillhörande områden, Angola, Etiopien, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tanzania, Seychellerna och tillhörande områden, brittiska områden i Indiska Oceanen, Moçambique, Mauritius, Komorerna, Mayotte, Zambia, Malawi, Sydafrika, Lesotho. |

KN-nummer

Destination

Måttenhet

Exportbidragsbeloppi

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg levande vikt

25,9

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg levande vikt

25,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettovikt

36,6

B03

EUR/100 kg nettovikt

21,5

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg nettovikt

48,8

B03

EUR/100 kg nettovikt

28,7

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettovikt

48,8

B03

EUR/100 kg nettovikt

28,7

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettovikt

36,6

B03

EUR/100 kg nettovikt

21,5

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettovikt

61,0

B03

EUR/100 kg nettovikt

35,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg nettovikt

36,6

B03

EUR/100 kg nettovikt

21,5

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg nettovikt

6,5

CA (5)

EUR/100 kg nettovikt

6,5

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg nettovikt

22,6

B03

EUR/100 kg nettovikt

7,5

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg nettovikt

84,7

B03

EUR/100 kg nettovikt

49,8

EG

EUR/100 kg nettovikt

103,4

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg nettovikt

50,8

B03

EUR/100 kg nettovikt

29,9

EG

EUR/100 kg nettovikt

62,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg nettovikt

16,3

B03

EUR/100 kg nettovikt

5,4

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg nettovikt

16,3

B03

EUR/100 kg nettovikt

5,4

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg nettovikt

16,3

B03

EUR/100 kg nettovikt

5,4

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg nettovikt

16,3

B03

EUR/100 kg nettovikt

5,4

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg nettovikt

6,5

CA (5)

EUR/100 kg nettovikt

6,5

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg nettovikt

22,6

B03

EUR/100 kg nettovikt

7,5

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg nettovikt

23,3

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg nettovikt

20,7

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg nettovikt

23,3

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg nettovikt

20,7

Anmärkning: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1).

Destinationskoderna fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19).

Övriga destinationer definieras enligt följande:

B00

:

Alla destinationer (tredjeländer, andra territorier, försörjning och syften som jämställs med export utanför gemenskapen).

B02

:

B04 och destination EG.

B03

:

Albanien, Kroatien, Bosnien och Hercegovina, Serbien, Kosovo (), Montenegro, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, förråd och underhåll (destinationer och syften enligt artiklarna 33 och 42 och i vissa fall artikel 41 i kommissionens förordning (EG) nr 612/2009 (EGT L 186, 17.7.2009, s. 1)).

B04

:

Turkiet, Ukraina, Vitryssland, Moldavien, Ryssland, Georgien, Armenien, Azerbajdzjan, Kazakstan, Turkmenistan, Uzbekistan, Tadzjikistan, Kirgizistan, Marocko, Algeriet, Tunisien, Libyen, Libanon, Syrien, Irak, Iran, Israel, Västbanken och Gaza, Jordanien, Saudiarabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Förenade Arabemiraten, Oman, Yemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar, Thailand, Vietnam, Indonesien, Filippinerna, Kina, Nordkorea, Hongkong, Sudan, Mauretanien, Mali, Burkina Faso, Niger, Tchad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Elfenbenskusten, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Kamerun, Centralafrikanska republiken, Ekvatorialguinea, São Tomé och Príncipe, Gabon, Kongo, Demokratiska republiken Kongo, Rwanda, Burundi, Saint Helena och tillhörande områden, Angola, Etiopien, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tanzania, Seychellerna och tillhörande områden, brittiska områden i Indiska Oceanen, Moçambique, Mauritius, Komorerna, Mayotte, Zambia, Malawi, Sydafrika, Lesotho.

---

(1)  Enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.

(2)  För att produkterna skall omfattas av detta undernummer krävs ett intyg enligt bilagan till kommissionens förordning (EG) nr 433/2007 (EUT L 104, 21.4.2007, s. 3).

(3)  Exportbidrag beviljas endast om villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1359/2007 (EUT L 304, 22.11.2007, s. 21) och, om tillämpligt, i kommissionens förordning (EG) nr 1741/2006 (EUT L 329, 25.11.2006, s. 7) är uppfyllda.

(4)  I enlighet med villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1643/2006 (EUT L 308, 8.11.2006, s. 7).

(5)  I enlighet med villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1041/2008 (EUT L 281, 24.10.2008, s. 3).

(6)  Exportbidrag beviljas endast om villkoren i kommissionens förordning (EG) nr 1731/2006 (EUT L 325, 24.11.2006, s. 12) är uppfyllda.

(7)  Innehållet av magert nötkött utan fett skall fastställas i enlighet med förfarandet i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 2429/86 (EGT L 210, 1.8.1986, s. 39).

Begreppet ”genomsnittsinnehåll” avser den provkvantitet som definieras i artikel 2.1 i förordning (EG) nr 765/2002 (EGT L 117, 4.5.2002, s. 6). Provet skall tas ur den känsligaste delen av partiet.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 63/2010

av den 21 januari 2010

om fastställande av exportbidrag för fjäderfäkött

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (1), särskilt artikel 164.2 sista stycket samt artikel 170, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 162.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 fastställs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i del XX i bilaga I till samma förordning och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får utjämnas genom ett exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 162.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 fastställs att skillnaden mellan priserna på världsmarknaden för de produkter som förtecknas i del XX i bilaga I till samma förordning och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får utjämnas genom ett exportbidrag.

| (2) | Med hänsyn till den rådande situationen på marknaden för fjäderfäkött bör därför exportbidrag fastställas i enlighet med bestämmelserna och kriterierna i artiklarna 162–164, 167, 169 och 170 i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till den rådande situationen på marknaden för fjäderfäkött bör därför exportbidrag fastställas i enlighet med bestämmelserna och kriterierna i artiklarna 162–164, 167, 169 och 170 i förordning (EG) nr 1234/2007.

| (3) | Enligt artikel 164.1 i förordning (EEG) nr 1234/2007 kan det vara nödvändigt att anpassa bidraget efter bestämmelseort, framför allt på grund av situationen på världsmarknaden, de särskilda kraven på vissa marknader eller sådana skyldigheter som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300 i fördraget. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 164.1 i förordning (EEG) nr 1234/2007 kan det vara nödvändigt att anpassa bidraget efter bestämmelseort, framför allt på grund av situationen på världsmarknaden, de särskilda kraven på vissa marknader eller sådana skyldigheter som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300 i fördraget.

| (4) | Bidrag bör beviljas endast för produkter som omfattas av den fria rörligheten för varor inom gemenskapen och som är försedda med ett identifieringsmärke i enlighet med artikel 5.1 b i Europaparlementets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (2). Produkterna bör också uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (3). |
| --- | --- |

(4)

Bidrag bör beviljas endast för produkter som omfattas av den fria rörligheten för varor inom gemenskapen och som är försedda med ett identifieringsmärke i enlighet med artikel 5.1 b i Europaparlementets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (2). Produkterna bör också uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (3).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Exportbidrag enligt artikel 164 i förordning (EEG) nr 1234/2007 ska beviljas för de produkter och med de belopp som anges i bilagan till den här förordningen om inte annat följer av villkoret i punkt 2 i den här artikeln.

2.   De produkter som berättigar till bidrag enligt punkt 1 ska uppfylla tillämpliga krav i förordningarna (EG) nr 852/2004 och (EG) nr 853/2004, särskilt när det gäller beredning i en godkänd anläggning, och de krav på identifieringsmärkning som anges i avsnitt I i bilaga II till förordning (EG) nr 853/2004.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 22 januari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

2

(3)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 1.

3

---

BILAGA

Exportbidrag för fjäderfäkött från och med den 22 januari 2010

| Produktnummer | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.
  Övriga destinationer fastställs enligt följande:






  V03: | A24, Angola, Saudiarabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, Förenade Arabemiraten, Jordanien, Yemen, Libanon, Irak och Iran. |

Produktnummer

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

40,00

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

Övriga destinationer fastställs enligt följande:

V03:

A24, Angola, Saudiarabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, Förenade Arabemiraten, Jordanien, Yemen, Libanon, Irak och Iran.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/39

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 64/2010

av den 21 januari 2010

om fastställande av exportbidrag för griskött

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1), särskilt artikel 164.2 sista stycket och artikel 170, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 162.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 får skillnaden mellan världsmarknadspriserna på de produkter som anges i del XVII i bilaga I i samma förordning och priserna på dessa produkter på gemenskapsmarknaden utjämnas av exportbidrag. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 162.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 får skillnaden mellan världsmarknadspriserna på de produkter som anges i del XVII i bilaga I i samma förordning och priserna på dessa produkter på gemenskapsmarknaden utjämnas av exportbidrag.

| (2) | Med hänsyn till den rådande situationen på marknaden för griskött bör exportbidragen fastställas enligt de regler och kriterier som avses i artiklarna 162–164, 167, 169 och 170 i förordning (EG) nr 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Med hänsyn till den rådande situationen på marknaden för griskött bör exportbidragen fastställas enligt de regler och kriterier som avses i artiklarna 162–164, 167, 169 och 170 i förordning (EG) nr 1234/2007.

| (3) | Enligt artikel 164.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 får exportbidragen om det är nödvändigt, framför allt på grund av situationen på världsmarknaden, de särskilda kraven på vissa marknader eller sådana skyldigheter som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300 i fördraget, variera för olika bestämmelseorter. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 164.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 får exportbidragen om det är nödvändigt, framför allt på grund av situationen på världsmarknaden, de särskilda kraven på vissa marknader eller sådana skyldigheter som följer av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 300 i fördraget, variera för olika bestämmelseorter.

| (4) | Bidrag bör beviljas endast för produkter som omfattas av den fria rörligheten för varor inom gemenskapen och som är försedda med ett kontrollmärke i enlighet med artikel 5.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (2). Dessa produkter måste också uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (4). |
| --- | --- |

(4)

Bidrag bör beviljas endast för produkter som omfattas av den fria rörligheten för varor inom gemenskapen och som är försedda med ett kontrollmärke i enlighet med artikel 5.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 853/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda hygienregler för livsmedel av animaliskt ursprung (2). Dessa produkter måste också uppfylla kraven i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (3) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 854/2004 av den 29 april 2004 om fastställande av särskilda bestämmelser för genomförandet av offentlig kontroll av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (4).

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Exportbidrag enligt artikel 164 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska beviljas för de produkter och med de belopp som anges i bilagan till den här förordningen om inte annat följer av villkoret i punkt 2 i den här artikeln.

2.   De produkter som berättigar till bidrag enligt punkt 1 ska uppfylla tillämpliga krav i förordningarna (EG) nr 852/2004 och (EG) nr 853/2004, särskilt när det gäller beredning i en godkänd anläggning, och de krav på kontrollmärkning som anges i kapitel III avsnitt I i bilaga I till förordning (EG) nr 854/2004.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 22 januari 2010.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

2

(3)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 206.

4

---

BILAGA

Exportbidrag för griskött från och med den 22 januari 2010

| Produktkod | Destination | Måttenhet | Bidragsbelopp |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210 11 31 9110 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 11 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9100 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9300 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 1601 00 91 9120 | A00 | EUR/100 kg | 19,50 |
| 1601 00 99 9110 | A00 | EUR/100 kg | 15,20 |
| 1602 41 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 1602 41 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 42 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 22,80 |
| 1602 42 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 49 19 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse. |

Produktkod

Destination

Måttenhet

Bidragsbelopp

0210 11 31 9110

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 11 31 9910

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9100

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9300

A00

EUR/100 kg

54,20

1601 00 91 9120

A00

EUR/100 kg

19,50

1601 00 99 9110

A00

EUR/100 kg

15,20

1602 41 10 9110

A00

EUR/100 kg

29,00

1602 41 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 42 10 9110

A00

EUR/100 kg

22,80

1602 42 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 49 19 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

Anm.: Produktkoderna och destinationskoderna serie ”A” fastställs i kommissionens förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24.12.1987, s. 1) i dess ändrade lydelse.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/41

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 65/2010

av den 21 januari 2010

om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin samt om ändring av förordning (EG) nr 1484/95

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1), särskilt artikel 143,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 614/2009 av den 7 juli 2009 om det gemensamma handelssystemet för äggalbumin och mjölkalbumin (2), särskilt artikel 3.4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tilllämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1484/95 (3) fastställs tillämpningsföreskrifter för ordningen för tilllämpning av tilläggsbelopp för import samt representativa priser inom sektorerna för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin.

| (2) | Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. De representativa priserna bör därför offentliggöras. |
| --- | --- |

(2)

Det framgår av den regelbundna kontrollen av de uppgifter som ligger till grund för fastställandet av de representativa priserna för produkterna inom sektorerna för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin att de representativa priserna för import av vissa produkter bör ändras med hänsyn till variationerna i pris efter ursprung. De representativa priserna bör därför offentliggöras.

| (3) | Med hänsyn till situationen på marknaden bör denna ändring genomföras så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(3)

Med hänsyn till situationen på marknaden bör denna ändring genomföras så snart som möjligt.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 1484/95 ska ersättas med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 21 januari 2010.

För kommissionen, på ordförandens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 181, 14.7.2009, s. 8.

2

(3)  EGT L 145, 29.6.1995, s. 47.

3

---

BILAGA

till kommissionens förordning 21 januari 2010 om fastställande av representativa priser för fjäderfäkött, ägg och äggalbumin samt om ändring av förordning (EG) nr 1484/95

”BILAGA I

| KN-nummer | Varuslag | Representativt pris
  (EUR/100 kg) | Säkerhet som åsyftas i artikel 3.3
  (EUR/100 kg) | Ursprung (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Plockade och urtagna (så kallade 70 %-kycklingar), frysta | 86,6 | 1 | AR |
| 0207 12 90 | Plockade och urtagna (så kallade 65 %-kycklingar), frysta | 116,5 | 0 | BR |
| 113,8 | 1 | AR |
| 0207 14 10 | Styckningsdelar av höns, benfria, frysta | 208,4 | 28 | BR |
| 190,0 | 35 | AR |
| 284,5 | 5 | CL |
| 0207 14 50 | Kycklingbröst, frysta | 201,1 | 3 | BR |
| 0207 14 60 | Kycklingklubbor, frysta | 98,9 | 13 | BR |
| 94,5 | 15 | AR |
| 0207 25 10 | Plockade och urtagna (s.k. 80 %-kalkoner), frysta | 172,0 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Styckningsdelar av kalkoner, frysta | 241,0 | 17 | BR |
| 291,3 | 2 | CL |
| 0408 11 80 | Äggula | 341,4 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Torkade ägg utan skal | 332,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade höns av arten Gallus domesticus | 227,4 | 18 | BR |
| 162,0 | 43 | AR |
| 3502 11 90 | Torkat äggalbumin | 594,0 | 0 | AR |

KN-nummer

Varuslag

Representativt pris

(EUR/100 kg)

Säkerhet som åsyftas i artikel 3.3

(EUR/100 kg)

Ursprung (1)

0207 12 10

Plockade och urtagna (så kallade 70 %-kycklingar), frysta

86,6

1

AR

0207 12 90

Plockade och urtagna (så kallade 65 %-kycklingar), frysta

116,5

0

BR

113,8

1

AR

0207 14 10

Styckningsdelar av höns, benfria, frysta

208,4

28

BR

190,0

35

AR

284,5

5

CL

0207 14 50

Kycklingbröst, frysta

201,1

3

BR

0207 14 60

Kycklingklubbor, frysta

98,9

13

BR

94,5

15

AR

0207 25 10

Plockade och urtagna (s.k. 80 %-kalkoner), frysta

172,0

0

BR

0207 27 10

Styckningsdelar av kalkoner, frysta

241,0

17

BR

291,3

2

CL

0408 11 80

Äggula

341,4

0

AR

0408 91 80

Torkade ägg utan skal

332,5

0

AR

1602 32 11

Inte kokta eller på annat sätt värmebehandlade höns av arten Gallus domesticus

227,4

18

BR

162,0

43

AR

3502 11 90

Torkat äggalbumin

594,0

0

AR

---

(1)  Nomenklatur avseende länder fastställd genom kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ’ZZ’ betecknar ’annat ursprung’.”

1

---

IV Rättsakter som antagits före den 1 december 2009 enligt EG-fördraget, EU-fördraget och Euratomfördraget

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/43 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/43

---

RÅDETS BESLUT

av den 27 november 2009

om Europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap (2011)

(2010/37/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 308,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | I fördraget fastställs unionsmedborgarskap, som kompletterar det nationella medborgarskapet i respektive medlemsstat och är en viktig faktor för att stärka och garantera den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

(1)

I fördraget fastställs unionsmedborgarskap, som kompletterar det nationella medborgarskapet i respektive medlemsstat och är en viktig faktor för att stärka och garantera den europeiska integrationsprocessen.

| (2) | Främjande av aktivt medborgarskap är ett centralt inslag när det gäller att stärka sammanhållningen och utveckla demokratin. |
| --- | --- |

(2)

Främjande av aktivt medborgarskap är ett centralt inslag när det gäller att stärka sammanhållningen och utveckla demokratin.

| (3) | Europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap kommer att bidra till att visa att frivilligarbete är en av de centrala dimensionerna av aktivt medborgarskap och demokrati, genom att europeiska värden som solidaritet och icke-diskriminering omsätts i handling och därmed bidrar till en harmonisk utveckling av samhällen. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap kommer att bidra till att visa att frivilligarbete är en av de centrala dimensionerna av aktivt medborgarskap och demokrati, genom att europeiska värden som solidaritet och icke-diskriminering omsätts i handling och därmed bidrar till en harmonisk utveckling av samhällen.

| (4) | Frivilligarbete ger rika erfarenheter av lärande, gör det möjligt att utveckla sociala färdigheter och kompetenser och bidrar till solidaritet. Insatser som utförs av frivilliga i alla åldrar är av väsentlig vikt för den demokratiska utvecklingen, som är en av EU:s grundprinciper. Frivilligarbete kan bidra till enskilda personers välbefinnande och till en harmonisk utveckling av de europeiska samhällena. |
| --- | --- |

(4)

Frivilligarbete ger rika erfarenheter av lärande, gör det möjligt att utveckla sociala färdigheter och kompetenser och bidrar till solidaritet. Insatser som utförs av frivilliga i alla åldrar är av väsentlig vikt för den demokratiska utvecklingen, som är en av EU:s grundprinciper. Frivilligarbete kan bidra till enskilda personers välbefinnande och till en harmonisk utveckling av de europeiska samhällena.

| (5) | Med hänsyn till den särskilda situationen i varje enskild medlemsstat och alla former av frivilligarbete avser termen frivilligarbete alla slag av frivilligarbete, formellt, icke-formellt eller informellt, som utförs av en person av fri vilja, fritt val och fri motivation och för vilken betalningen saknar betydelse. Det är till gagn för den enskilde frivilligarbetaren, gemenskapen och samhället i dess helhet. Det gör det också möjligt för enskilda personer och föreningar att mellan generationerna hantera mänskliga, sociala, eller miljömässiga behov och problem, och det utförs ofta till stöd för ett initiativ från en ideell organisation eller gemenskap. Frivilligarbete ersätter inte yrkesmässiga arbetstillfällen mot betalning men bidrar till samhället med ett mervärde. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till den särskilda situationen i varje enskild medlemsstat och alla former av frivilligarbete avser termen frivilligarbete alla slag av frivilligarbete, formellt, icke-formellt eller informellt, som utförs av en person av fri vilja, fritt val och fri motivation och för vilken betalningen saknar betydelse. Det är till gagn för den enskilde frivilligarbetaren, gemenskapen och samhället i dess helhet. Det gör det också möjligt för enskilda personer och föreningar att mellan generationerna hantera mänskliga, sociala, eller miljömässiga behov och problem, och det utförs ofta till stöd för ett initiativ från en ideell organisation eller gemenskap. Frivilligarbete ersätter inte yrkesmässiga arbetstillfällen mot betalning men bidrar till samhället med ett mervärde.

| (6) | I samhällen som genomgår en snabb förändring finns det ett behov av att se till att det finns effektiva stödåtgärder för frivilligarbete, så att fler personer kan engagera sig. Det är därför viktigt att stödja ”peer learning” samt utbyte och utveckling av goda lösningar såväl på lokal, regional och nationell nivå som på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(6)

I samhällen som genomgår en snabb förändring finns det ett behov av att se till att det finns effektiva stödåtgärder för frivilligarbete, så att fler personer kan engagera sig. Det är därför viktigt att stödja ”peer learning” samt utbyte och utveckling av goda lösningar såväl på lokal, regional och nationell nivå som på gemenskapsnivå.

| (7) | Vid 1997 års regeringskonferens antogs förklaring nr 38 om frivilligt arbete som fogas till slutakten till Amsterdamfördraget och i vilken det frivilliga arbetets viktiga bidrag till att utveckla samhällssolidariteten erkänns. |
| --- | --- |

(7)

Vid 1997 års regeringskonferens antogs förklaring nr 38 om frivilligt arbete som fogas till slutakten till Amsterdamfördraget och i vilken det frivilliga arbetets viktiga bidrag till att utveckla samhällssolidariteten erkänns.

| (8) | I sitt meddelande i juni 1997 om att främja den viktiga roll som spelas av frivilliga organisationer och stiftelser i Europa betonade kommissionen tre aspekter av frivilliga organisationer och stiftelser, nämligen den ekonomiska aspekten av att skapa sysselsättning, den sociala aspekten av att bidra till att formulera sociala strategier och därigenom bidra till sociala framsteg och den politiska aspekten av att främja demokrati, medborgarskap och delaktighet i samhällslivet. |
| --- | --- |

(8)

I sitt meddelande i juni 1997 om att främja den viktiga roll som spelas av frivilliga organisationer och stiftelser i Europa betonade kommissionen tre aspekter av frivilliga organisationer och stiftelser, nämligen den ekonomiska aspekten av att skapa sysselsättning, den sociala aspekten av att bidra till att formulera sociala strategier och därigenom bidra till sociala framsteg och den politiska aspekten av att främja demokrati, medborgarskap och delaktighet i samhällslivet.

| (9) | I resolutionerna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 27 juni 2002 och av den 16 november 2007 samt i rekommendationen av den 20 november 2008 erkänner rådet och medlemsstaterna frivilligarbete som en viktig aspekt på ungdomsområdet och enas om gemensamma mål för frivilligarbete för unga människor samt rörlighet för unga människor i hela EU. |
| --- | --- |

(9)

I resolutionerna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 27 juni 2002 och av den 16 november 2007 samt i rekommendationen av den 20 november 2008 erkänner rådet och medlemsstaterna frivilligarbete som en viktig aspekt på ungdomsområdet och enas om gemensamma mål för frivilligarbete för unga människor samt rörlighet för unga människor i hela EU.

| (10) | I sitt yttrande av den 13 december 2006”Frivilligarbetets roll och inverkan i det europeiska samhället” (2) vände sig Europeiska ekonomiska och sociala kommittén till kommissionen med en uppmaning om att den skulle ”utropa ett frivilligår och så snabbt som möjligt publicera en vitbok om frivilligarbete och aktivt medborgarskap i Europa”. |
| --- | --- |

(10)

I sitt yttrande av den 13 december 2006”Frivilligarbetets roll och inverkan i det europeiska samhället” (2) vände sig Europeiska ekonomiska och sociala kommittén till kommissionen med en uppmaning om att den skulle ”utropa ett frivilligår och så snabbt som möjligt publicera en vitbok om frivilligarbete och aktivt medborgarskap i Europa”.

| (11) | I mars 2008 antog Europaparlamentet ett betänkande om frivilligarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållning, i vilket medlemsstaterna samt regionala och lokala myndigheter uppmanas att erkänna frivilligarbetets värde för att främja social och ekonomisk sammanhållning. |
| --- | --- |

(11)

I mars 2008 antog Europaparlamentet ett betänkande om frivilligarbetets roll för att bidra till ekonomisk och social sammanhållning, i vilket medlemsstaterna samt regionala och lokala myndigheter uppmanas att erkänna frivilligarbetets värde för att främja social och ekonomisk sammanhållning.

| (12) | I juli 2008 antog Europaparlamentet en skriftlig förklaring om utnämnande av år 2011 till Europeiska året för frivilligarbete. |
| --- | --- |

(12)

I juli 2008 antog Europaparlamentet en skriftlig förklaring om utnämnande av år 2011 till Europeiska året för frivilligarbete.

| (13) | Frivilligarbete ingår i flera gemenskapsprogram och gemenskapsnätverk som bland annat är inriktade på rörlighet under frivilligarbete för personer i alla åldrar, till exempel programmet för livslångt lärande (3), programmet Ett Europa för medborgarna (4) och Europeiska volontärtjänsten i programmet Aktiv ungdom (5). |
| --- | --- |

(13)

Frivilligarbete ingår i flera gemenskapsprogram och gemenskapsnätverk som bland annat är inriktade på rörlighet under frivilligarbete för personer i alla åldrar, till exempel programmet för livslångt lärande (3), programmet Ett Europa för medborgarna (4) och Europeiska volontärtjänsten i programmet Aktiv ungdom (5).

| (14) | Det finns en mångfald av frivilligarbete runtom i Europa som bör bevaras och vidareutvecklas. |
| --- | --- |

(14)

Det finns en mångfald av frivilligarbete runtom i Europa som bör bevaras och vidareutvecklas.

| (15) | Potentialen för frivilligarbete har fortfarande inte förverkligats fullt ut. Ett Europeiskt år för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap gör det möjligt att i ett europeiskt sammanhang visa att frivilligarbetet ökar ett aktivt medborgarskap och kan bidra till att främja en känsla av samhörighet och medborgarnas engagemang i sina samhällen på alla nivåer – lokal, regional, nationell och europeisk. |
| --- | --- |

(15)

Potentialen för frivilligarbete har fortfarande inte förverkligats fullt ut. Ett Europeiskt år för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap gör det möjligt att i ett europeiskt sammanhang visa att frivilligarbetet ökar ett aktivt medborgarskap och kan bidra till att främja en känsla av samhörighet och medborgarnas engagemang i sina samhällen på alla nivåer – lokal, regional, nationell och europeisk.

| (16) | Året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap kan också bidra till att komma till rätta med den bristande jämställdheten inom frivilligsektorn, till exempel när det gäller de sektorer och verksamhetsområden i vilka kvinnor och män deltar eller när det gäller representationen i ledarpositioner inom frivilligarbetet. |
| --- | --- |

(16)

Året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap kan också bidra till att komma till rätta med den bristande jämställdheten inom frivilligsektorn, till exempel när det gäller de sektorer och verksamhetsområden i vilka kvinnor och män deltar eller när det gäller representationen i ledarpositioner inom frivilligarbetet.

| (17) | År 2011 infaller tioårsjubiléet för FN:s internationella år för volontärarbete (2001). |
| --- | --- |

(17)

År 2011 infaller tioårsjubiléet för FN:s internationella år för volontärarbete (2001).

| (18) | Genom detta beslut inrättas en finansieringsram som ska utgöra den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (6). |
| --- | --- |

(18)

Genom detta beslut inrättas en finansieringsram som ska utgöra den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (6).

| (19) | Målen för det föreslagna Europeiska året kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, eftersom det finns behov av informationsutbyte över gränserna och spridning av goda lösningar i hela gemenskapen, och de kan därför på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning bättre uppnås på gemenskapsnivå. I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 i EG-fördraget går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(19)

Målen för det föreslagna Europeiska året kan inte i tillräcklig utsträckning uppnås av medlemsstaterna, eftersom det finns behov av informationsutbyte över gränserna och spridning av goda lösningar i hela gemenskapen, och de kan därför på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning bättre uppnås på gemenskapsnivå. I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 i EG-fördraget går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

År 2011 ska utses till Europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap (nedan kallat Europeiska året).

Artikel 2

Mål

Europeiska årets övergripande mål ska vara att uppmuntra och stödja – särskilt genom utbyte av erfarenheter och goda lösningar – de insatser som görs av gemenskapen, medlemsstaterna samt lokala och regionala myndigheter för att skapa förutsättningar för det civila samhället som främjar frivilligarbete i Europeiska unionen (EU) och för att öka frivilligarbetets synlighet i EU.

Europeiska årets mål ska vara följande:

| 1. | Verka för en miljö som gynnar frivilligarbete i EU för att förankra frivilligarbetet som ett inslag i främjandet av aktivt medborgarskap och mellanmänsklig verksamhet i ett EU-sammanhang samt ta itu med befintliga hinder för frivilligarbete, i förekommande fall och när så är nödvändigt. |
| --- | --- |

1.

Verka för en miljö som gynnar frivilligarbete i EU för att förankra frivilligarbetet som ett inslag i främjandet av aktivt medborgarskap och mellanmänsklig verksamhet i ett EU-sammanhang samt ta itu med befintliga hinder för frivilligarbete, i förekommande fall och när så är nödvändigt.

| 2. | Göra det möjligt för organisatörer av frivilligarbete att höja kvaliteten på frivilligarbetet för att underlätta frivilligarbete och hjälpa organisatörerna att införa nya typer av frivilligarbete samt uppmuntra till inrättandet av nätverk, rörlighet, samarbete och samverkan inom det civila samhället och mellan det civila samhället och andra sektorer i ett EU-sammanhang. |
| --- | --- |

2.

Göra det möjligt för organisatörer av frivilligarbete att höja kvaliteten på frivilligarbetet för att underlätta frivilligarbete och hjälpa organisatörerna att införa nya typer av frivilligarbete samt uppmuntra till inrättandet av nätverk, rörlighet, samarbete och samverkan inom det civila samhället och mellan det civila samhället och andra sektorer i ett EU-sammanhang.

| 3. | Erkänna frivilligarbete för att uppmuntra till lämpliga incitament för enskilda personer, företag och organisationer som arbetar med frivilliga, samt få beslutsfattare, det civila samhällets organisationer, offentliga institutioner, den formella och informella utbildningssektorn samt arbetsgivare att erkänna de kunskaper och kompetenser som förvärvats genom frivilligarbete på EU-nivå och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Erkänna frivilligarbete för att uppmuntra till lämpliga incitament för enskilda personer, företag och organisationer som arbetar med frivilliga, samt få beslutsfattare, det civila samhällets organisationer, offentliga institutioner, den formella och informella utbildningssektorn samt arbetsgivare att erkänna de kunskaper och kompetenser som förvärvats genom frivilligarbete på EU-nivå och i medlemsstaterna.

| 4. | Öka medvetenheten om frivilligarbetets värde och vikt för att öka den allmänna medvetenheten om vikten av frivilligarbete som ett uttryck för aktivt medborgarskap som bidrar till frågor av gemensamt intresse för alla medlemsstater, såsom en harmonisk samhällsutveckling och social sammanhållning. |
| --- | --- |

4.

Öka medvetenheten om frivilligarbetets värde och vikt för att öka den allmänna medvetenheten om vikten av frivilligarbete som ett uttryck för aktivt medborgarskap som bidrar till frågor av gemensamt intresse för alla medlemsstater, såsom en harmonisk samhällsutveckling och social sammanhållning.

Artikel 3

Initiativ

1.   De åtgärder som vidtas för att uppnå de mål som anges i artikel 2 får inbegripa följande initiativ som organiseras på gemenskapsnivå eller på nationell, regional eller lokal nivå och som är kopplade till Europeiska årets mål:

| a) | Utbyte av erfarenheter och goda lösningar. |
| --- | --- |

a)

Utbyte av erfarenheter och goda lösningar.

| b) | Bedrivande av studier och forskning samt spridning av resultatet av dessa. |
| --- | --- |

b)

Bedrivande av studier och forskning samt spridning av resultatet av dessa.

| c) | Konferenser och evenemang för att främja debatter och öka medvetenheten om betydelsen och värdet av frivilligarbete som stimulerar medborgarnas engagemang, och för att uppmärksamma de frivilliga och deras organisationers insatser. |
| --- | --- |

c)

Konferenser och evenemang för att främja debatter och öka medvetenheten om betydelsen och värdet av frivilligarbete som stimulerar medborgarnas engagemang, och för att uppmärksamma de frivilliga och deras organisationers insatser.

| d) | Konkreta initiativ i medlemsstaterna som syftar till att främja målen för Europeiska året, varvid minst 25 % av årets totalbudget ska användas för detta syfte. |
| --- | --- |

d)

Konkreta initiativ i medlemsstaterna som syftar till att främja målen för Europeiska året, varvid minst 25 % av årets totalbudget ska användas för detta syfte.

| e) | Informations- och PR-kampanjer för att sprida de viktigaste budskapen. |
| --- | --- |

e)

Informations- och PR-kampanjer för att sprida de viktigaste budskapen.

Utförliga uppgifter om de åtgärder som avses i första stycket återfinns i bilagan.

2.   Gemenskapsbidrag för projekt kan ges genom befintliga gemenskapsprogram.

Artikel 4

Samarbete med medlemsstaterna

Varje medlemsstat ska senast den 28 februari 2010 utse ett organ som ansvarar för organisationen av dess deltagande i Europeiska året (nedan kallat det nationella samordnande organet) och ska underrätta kommissionen om vilket organ som utsetts.

När det nationella samordnande organet utför sina uppgifter, särskilt när det utarbetar det nationella programmet ska det ha ett nära samråd och samarbete med ett brett urval av berörda parter, bland annat det civila samhällets organisationer och i förekommande fall de nationella organen eller kontaktpunkterna för relevanta gemenskapsprogram.

Det nationella programmet och prioriteringarna för Europeiska året ska fastställas i enlighet med de mål som anges i artikel 2 och enligt de närmare bestämmelserna för åtgärderna i bilagan.

Artikel 5

Samordning på gemenskapsnivå och genomförande

Kommissionen ska kalla de nationella samordnande organen till möten för att samordna genomförandet av Europeiska året och utbyta information om genomförandet på nationell nivå.

Kommissionen ska också sammankalla möten för företrädare för europeiska organisationer eller organ som är verksamma inom frivilligarbete och berörda parter för att bistå kommissionen i genomförandet av Europeiska året på gemenskapsnivå.

Kommissionen ska genomföra Europeiska året på gemenskapsnivå.

Medlemsstaterna, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén ska delta i verksamheten.

Artikel 6

Finansiella bestämmelser

1.   Åtgärder som omfattar hela gemenskapen och som avses i del A i bilagan ska ge upphov till upphandlingskontrakt eller tilldelning av bidrag som finansieras från Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

2.   Åtgärder som omfattar hela gemenskapen och som avses i del B i bilagan kan samfinansieras ur Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

3.   Kommissionen ska bevilja bidrag till varje nationellt samordnande organ i enlighet med förfarandet i del C i bilagan.

Artikel 7

Budget

1.   Finansieringsramen för genomförandet av detta beslut under tiden 1 januari 2011–31 december 2011 ska vara 8 000 000 EUR.

2.   De årliga anslagen ska beviljas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.

Artikel 8

Internationellt samarbete

Kommissionen får inom ramen för det europeiska året samarbeta med lämpliga internationella organisationer, särskilt Förenta nationerna och Europarådet, och se till att EU:s deltagande är väl synligt.

Artikel 9

Överensstämmelse och komplementaritet

Tillsammans med medlemsstaterna ska kommissionen se till att de åtgärder som föreskrivs i detta beslut överensstämmer med andra system och initiativ på gemenskapsnivå och på nationell och regional nivå som bidrar till att uppnå målen för Europeiska året.

Artikel 10

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1.   När insatser som finansieras enligt detta beslut genomförs ska kommissionen se till att gemenskapens ekonomiska intressen skyddas genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom verkningsfulla kontroller och återkrävande av orättmätigt utbetalda belopp och, om oegentligheter påvisas, verkningsfulla, proportionella och avskräckande påföljder i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (7), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (8) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (9).

2.   För de gemenskapsåtgärder som finansieras inom ramen för detta beslut ska med begreppet oegentligheter enligt artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avses varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller varje brott mot en avtalsförpliktelse som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt för gemenskapernas allmänna budget eller budgetar som de förvaltar, genom en otillbörlig utgift.

3.   Kommissionen ska minska, hålla inne eller återkräva ekonomiskt bistånd som har beviljats för en åtgärd, om det visar sig att oegentligheter har förekommit, i synnerhet om detta beslut eller enskilda beslut eller avtal om beviljande av stödet inte har följts, eller om det visar sig att åtgärden utan kommissionens godkännande har ändrats på ett sätt som står i strid med dess inriktning eller genomförandevillkor.

4.   Om tidsfristerna inte har iakttagits, eller om verksamheten utvecklas så att endast en del av det tilldelade ekonomiska biståndet är berättigat, ska kommissionen anmoda stödmottagaren att yttra sig inom en angiven tidsfrist. Om stödmottagaren inte ger något tillfredsställande svar, får kommissionen inställa utbetalningen av det återstående ekonomiska biståndet och begära återbetalning av belopp som redan har betalats ut.

5.   Belopp som felaktigt betalats ut ska återbetalas till kommissionen. Ränta ska läggas till belopp som inte återbetalas i tid enligt villkoren i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (10).

Artikel 11

Övervakning och utvärdering

Senast den 31 december 2012 ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet, resultaten och den övergripande bedömningen av de initiativ som fastställs i detta beslut.

Artikel 12

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 27 november 2009.

På rådets vägnar

L. ADELSOHN LILJEROTH

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets yttrande av den 26 november 2009 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C 325, 30.12.2006, s. 46.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (EUT L 327, 24.11.2006, s. 45).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1904/2006/EG av den 12 december 2006 om inrättande av programmet Ett Europa för medborgarna för åren 2007–2013 i syfte att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap (EUT L 378, 27.12.2006, s. 32).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1719/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av programmet Aktiv ungdom för perioden 2007–2013 (EUT L 327, 24.11.2006, s. 30).

5

(6)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

6

(7)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

7

(8)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

8

(9)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

9

(10)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

10

---

BILAGA

Närmare bestämmelser för de åtgärder som avses i artikel 3

Den vägledande principen är att genomförandet av Europeiska året ska bygga på det civila samhällets och andra berörda parters egenansvar, omfattande mobilisering och aktiva engagemang. Dessutom kommer följande åtgärder att bidra till genomförandet:

A.   INITIATIV SOM VIDTAS DIREKT AV GEMENSKAPEN

Finansieringen kommer i allmänhet att vara i form av direktinköp av varor och tjänster inom ramen för befintliga ramavtal. Den kan även utgå i form av bidrag.

1.   Informations- och PR-kampanjer som inbegriper

| — | evenemang och forum med hög profil för utbyte av erfarenheter och goda lösningar, |
| --- | --- |

—

evenemang och forum med hög profil för utbyte av erfarenheter och goda lösningar,

| — | tävlingar med eller utan priser, |
| --- | --- |

—

tävlingar med eller utan priser,

| — | samarbete med den privata sektorn, radio- och TV-bolag och andra medier som partner för spridning av information om frivilligarbete och om Europeiska året, |
| --- | --- |

—

samarbete med den privata sektorn, radio- och TV-bolag och andra medier som partner för spridning av information om frivilligarbete och om Europeiska året,

| — | framställning av material och verktyg för medierna som finns tillgängliga i hela EU för att främja allmänhetens intresse, |
| --- | --- |

—

framställning av material och verktyg för medierna som finns tillgängliga i hela EU för att främja allmänhetens intresse,

| — | åtgärder för att uppmärksamma resultaten och ge ökad synlighet åt gemenskapens program, system och initiativ som bidrar till målen för Europeiska året, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att uppmärksamma resultaten och ge ökad synlighet åt gemenskapens program, system och initiativ som bidrar till målen för Europeiska året,

| — | inrättandet av en webbplats för information på Europaservern med en portal för ledare för projekt om frivilligarbete för att ge dem handledning i gemenskapens olika program och initiativ. |
| --- | --- |

—

inrättandet av en webbplats för information på Europaservern med en portal för ledare för projekt om frivilligarbete för att ge dem handledning i gemenskapens olika program och initiativ.

2.   Andra initiativ

| — | Undersökningar och studier på gemenskapsnivå för att bedöma och rapportera om förberedelserna inför samt effektiviteten, verkan och den långsiktiga övervakningen av Europeiska året. |
| --- | --- |

—

Undersökningar och studier på gemenskapsnivå för att bedöma och rapportera om förberedelserna inför samt effektiviteten, verkan och den långsiktiga övervakningen av Europeiska året.

B.   SAMFINANSIERADE GEMENSKAPSINITIATIV

Gemenskapsbidrag på högst 80 % av de sammanlagda bidragsberättigande kostnaderna kan beviljas Europaomfattande evenemang med hög profil vars syfte är att upplysa om målen för Europeiska året, och som eventuellt organiseras i samarbete med 2011 års ordförandeländer.

C.   SAMFINANSIERADE NATIONELLA INITIATIV

Varje nationellt samordnande organ ska lämna in en enda ansökan om gemenskapsbidrag. Ansökan ska innehålla en beskrivning av det nationella samordnande organets arbetsprogram eller verksamhet som man söker bidrag till och som syftar till att göra PR för Europeiska året. Till bidragsansökan ska bifogas en detaljerad budget med de sammanlagda kostnaderna för de initiativ eller det arbetsprogram som föreslås samt beloppen och källorna till samfinansiering. Gemenskapens bidrag kan täcka högst 80 % av de sammanlagda bidragsberättigande kostnaderna.

Kommissionen ska fastställa de preliminära belopp som är tillgängliga som bidrag för varje nationellt samordnande organ och den sista ansökningsdagen. I kriterierna bör hänsyn tas till befolkning, levnadskostnader och ett fast belopp per medlemsstat som behövs för att garantera verksamhet på miniminivå.

De slutliga belopp som beviljas ska fastställas på grundval av enskilda bidragsansökningar som lämnas in av de nationella samordnande organen. Gemenskapens samfinansiering får uppgå till högst 80 % av de sammanlagda bidragsberättigande kostnaderna.

Följande inslag får ingå i arbetsprogrammet eller verksamheten:

| — | Möten och evenemang i samband med Europeiska årets mål, inbegripet nationella evenemang för att inviga och främja Europeiska året, få till stånd en katalysatoreffekt och tillhandahålla utrymme för debatter kring konkreta initiativ. |
| --- | --- |

—

Möten och evenemang i samband med Europeiska årets mål, inbegripet nationella evenemang för att inviga och främja Europeiska året, få till stånd en katalysatoreffekt och tillhandahålla utrymme för debatter kring konkreta initiativ.

| — | Konferenser och seminarier på nationell, regional och lokal nivå som möjliggör ömsesidigt lärande och utbyte av goda lösningar. |
| --- | --- |

—

Konferenser och seminarier på nationell, regional och lokal nivå som möjliggör ömsesidigt lärande och utbyte av goda lösningar.

| — | Information, forskningsverksamhet och relaterade studier, upplysnings- och PR-kampanjer på nationell, regional och lokal nivå, inbegripet anordnande av prisutdelningar och tävlingar. |
| --- | --- |

—

Information, forskningsverksamhet och relaterade studier, upplysnings- och PR-kampanjer på nationell, regional och lokal nivå, inbegripet anordnande av prisutdelningar och tävlingar.

| — | Samarbete med medierna. |
| --- | --- |

—

Samarbete med medierna.

D.   INITIATIV SOM INTE FÅR NÅGOT EKONOMISKT BIDRAG FRÅN GEMENSKAPEN

Gemenskapen kommer att bevilja icke-finansiellt stöd, däribland skriftliga tillstånd att använda logotypen när den väl tagits fram, samt annat material i samband med Europeiska året, till initiativ som utförs av offentliga eller privata organisationer om de kan garantera kommissionen att initiativen i fråga genomförs eller kommer att genomföras under loppet av 2011 och sannolikt kommer att bidra avsevärt till att målet för Europeiska året uppnås.

---

| 22.1.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 17/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 17/50

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 21 oktober 2008

om det statliga stöd (C 20/08, f.d. N 62/08) som Italien planerar att genomföra genom en ändring av stödordning N 59/04 rörande den tillfälliga skyddsordningen för varvsindustrin

[delgivet med nr K(2008) 6015]

(Endast den italienska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2010/38/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha givit berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och

av följande skäl:

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 1 februari 2008 som registrerades hos kommissionen samma dag anmälde Italien stödåtgärden C 20/08 (f.d. N 62/08) till kommissionen. Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 18 mars 2008 lämnade Italien ytterligare upplysningar om stödåtgärden till kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 1 februari 2008 som registrerades hos kommissionen samma dag anmälde Italien stödåtgärden C 20/08 (f.d. N 62/08) till kommissionen. Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionen den 18 mars 2008 lämnade Italien ytterligare upplysningar om stödåtgärden till kommissionen.

| (2) | Genom en skrivelse av den 30 april 2008 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende det ovan nämnda stödet. Beslutet anmäldes till Italien den 7 maj 2008. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 30 april 2008 underrättade kommissionen Italien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende det ovan nämnda stödet. Beslutet anmäldes till Italien den 7 maj 2008.

| (3) | Kommissionens beslut om inledande av förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade däri berörda parter att inkomma med synpunkter på stödet. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut om inledande av förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen uppmanade däri berörda parter att inkomma med synpunkter på stödet.

| (4) | Genom ett e-postmeddelande av den 4 juni 2008 som registrerades hos kommissionen samma dag, dvs. inom den i beslutet om inledande av förfarandet angivna fristen för Italien att inkomma med synpunkter, begärde Italien att denna frist skulle förlängas med en månad. Genom en skrivelse av den 9 juni 2008 gick kommissionen med på att förlänga fristen till och med den 7 juli 2008. Genom en skrivelse av den 7 juli 2008 som registrerades hos kommissionen samma dag (dvs. inom den förlängda fristen) inkom Italien med sina synpunkter. |
| --- | --- |

(4)

Genom ett e-postmeddelande av den 4 juni 2008 som registrerades hos kommissionen samma dag, dvs. inom den i beslutet om inledande av förfarandet angivna fristen för Italien att inkomma med synpunkter, begärde Italien att denna frist skulle förlängas med en månad. Genom en skrivelse av den 9 juni 2008 gick kommissionen med på att förlänga fristen till och med den 7 juli 2008. Genom en skrivelse av den 7 juli 2008 som registrerades hos kommissionen samma dag (dvs. inom den förlängda fristen) inkom Italien med sina synpunkter.

| (5) | Genom en skrivelse av den 12 september 2008 som registrerades hos kommissionen den 17 september 2008 inkom företaget Cantiere Navale De Poli SpA (nedan kallat De Poli) med synpunkter och gjorde gällande att företaget var att betrakta som ”berörd part” i ärendet. De Poli är ett italienskt skeppsvarv som är etablerat i Venezia-Pellestrina. Enligt uppgifterna i Italiens anmälan är De Poli ett av de två varv som under förutsättning att kommissionen godkänner den anmälda stödåtgärden skulle kunna komma i åtnjutande av statligt stöd på grundval av den stödordning som nämns i skäl 7. Den tid inom vilken berörda parter kunde inkomma med synpunkter löpte emellertid ut en månad efter offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning av beslutet om inledande av förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (den 7 juli 2008). De Polis synpunkter inkom efter utgången av den fristen. Företaget gjorde gällande att det alltför sent hade fått kännedom om kommissionens beslut att inleda förfarandet och Italiens synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 12 september 2008 som registrerades hos kommissionen den 17 september 2008 inkom företaget Cantiere Navale De Poli SpA (nedan kallat De Poli) med synpunkter och gjorde gällande att företaget var att betrakta som ”berörd part” i ärendet. De Poli är ett italienskt skeppsvarv som är etablerat i Venezia-Pellestrina. Enligt uppgifterna i Italiens anmälan är De Poli ett av de två varv som under förutsättning att kommissionen godkänner den anmälda stödåtgärden skulle kunna komma i åtnjutande av statligt stöd på grundval av den stödordning som nämns i skäl 7. Den tid inom vilken berörda parter kunde inkomma med synpunkter löpte emellertid ut en månad efter offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning av beslutet om inledande av förfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget (den 7 juli 2008). De Polis synpunkter inkom efter utgången av den fristen. Företaget gjorde gällande att det alltför sent hade fått kännedom om kommissionens beslut att inleda förfarandet och Italiens synpunkter på detta.

| (6) | Kommissionen ska enligt artikel 88.2 i EG-fördraget ge berörda parter tillfälle att yttra sig. Detta innebär dock inte att kommissionen är skyldig att enskilt underrätta alla berörda parter, utan bara att den ska se till att alla som kan vara berörda har möjlighet att inkomma med synpunkter. Offentliggörande av ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning utgör ett lämpligt medel för att informera alla berörda parter om att ett förfarande inletts (3). De Poli bör följaktligen genom det ovannämnda offentliggörandet anses ha blivit vederbörligen informerat om beslutet att inleda ett förfarande och om fristen för att inkomma med synpunkter. Företaget iakttog trots detta inte den i enlighet med artikel 6.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (4) (nedan även kallad förfarandeförordningen) fastlagda fristen. Kommissionen konstaterar att De Poli inte begärt någon förlängning av fristen och att företaget inte angivit något särskilt skäl för att dess synpunkter bör beaktas trots att de ingavs efter utgången av fristen. Den kommer därför inte att beakta De Polis synpunkter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen ska enligt artikel 88.2 i EG-fördraget ge berörda parter tillfälle att yttra sig. Detta innebär dock inte att kommissionen är skyldig att enskilt underrätta alla berörda parter, utan bara att den ska se till att alla som kan vara berörda har möjlighet att inkomma med synpunkter. Offentliggörande av ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning utgör ett lämpligt medel för att informera alla berörda parter om att ett förfarande inletts (3). De Poli bör följaktligen genom det ovannämnda offentliggörandet anses ha blivit vederbörligen informerat om beslutet att inleda ett förfarande och om fristen för att inkomma med synpunkter. Företaget iakttog trots detta inte den i enlighet med artikel 6.1 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (4) (nedan även kallad förfarandeförordningen) fastlagda fristen. Kommissionen konstaterar att De Poli inte begärt någon förlängning av fristen och att företaget inte angivit något särskilt skäl för att dess synpunkter bör beaktas trots att de ingavs efter utgången av fristen. Den kommer därför inte att beakta De Polis synpunkter.

II.   BESKRIVNING AV STÖDET

| (7) | Genom en skrivelse med beteckningen K(2004) 1807 slutlig av den 19 maj 2004 underrättade kommissionen Italien om att den hade beslutat att inte göra några invändningar mot en planerad italiensk stödordning (nedan kallad stödordningen) rörande den tillfälliga skyddsordningen för varvsindustrin (5). Kommissionen ansåg att stödordningen var förenlig med den gemensamma marknaden eftersom den var förenlig med rådets förordning (EG) nr 1177/2002 av den 27 juni 2002 om en tillfällig skyddsordning för varvsindustrin (6) (nedan kallad skyddsordningsförordningen), ändrad genom förordning (EG) nr 502/2004 (7). |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse med beteckningen K(2004) 1807 slutlig av den 19 maj 2004 underrättade kommissionen Italien om att den hade beslutat att inte göra några invändningar mot en planerad italiensk stödordning (nedan kallad stödordningen) rörande den tillfälliga skyddsordningen för varvsindustrin (5). Kommissionen ansåg att stödordningen var förenlig med den gemensamma marknaden eftersom den var förenlig med rådets förordning (EG) nr 1177/2002 av den 27 juni 2002 om en tillfällig skyddsordning för varvsindustrin (6) (nedan kallad skyddsordningsförordningen), ändrad genom förordning (EG) nr 502/2004 (7).

| (8) | Stödordningen såsom anmäld till kommissionen och godkänd av denna hade en budget på 10 miljoner euro. |
| --- | --- |

(8)

Stödordningen såsom anmäld till kommissionen och godkänd av denna hade en budget på 10 miljoner euro.

| (9) | Genom den ovan nämnda skrivelsen av den 1 februari 2008 anmälde Italien till kommissionen att landet hade för avsikt att anslå ytterligare 10 miljoner euro till budgeten för stödordningen. |
| --- | --- |

(9)

Genom den ovan nämnda skrivelsen av den 1 februari 2008 anmälde Italien till kommissionen att landet hade för avsikt att anslå ytterligare 10 miljoner euro till budgeten för stödordningen.

III.   SKÄL FÖR ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (10) | Kommissionen beslutade att inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget på grund av att den av de nedan angivna skälen tvivlade på att det anmälda stödet var förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen beslutade att inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 88.2 i EG-fördraget på grund av att den av de nedan angivna skälen tvivlade på att det anmälda stödet var förenligt med den gemensamma marknaden.

| (11) | Kommissionen ansåg med beaktande av artikel 1 c i förfarandeförordningen och artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (8) (nedan kallad genomförandeförordningen) att ökningen av budgeten utgjorde en sådan ändring av stödordningen som i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget borde anmälas till kommissionen som ett nytt stöd. Den ansåg också att stödets förenlighet med den gemensamma marknaden borde bedömas på grundval av de gällande bestämmelserna. Skyddsordningsförordningen upphörde att gälla den 31 mars 2005 och utgjorde följaktligen inte en rättslig grund för godkännande av stödåtgärden. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen ansåg med beaktande av artikel 1 c i förfarandeförordningen och artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (8) (nedan kallad genomförandeförordningen) att ökningen av budgeten utgjorde en sådan ändring av stödordningen som i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget borde anmälas till kommissionen som ett nytt stöd. Den ansåg också att stödets förenlighet med den gemensamma marknaden borde bedömas på grundval av de gällande bestämmelserna. Skyddsordningsförordningen upphörde att gälla den 31 mars 2005 och utgjorde följaktligen inte en rättslig grund för godkännande av stödåtgärden.

| (12) | Kommissionen ansåg vidare att stödet inte verkade vara förenligt med den gemensamma marknaden på grundval av några andra bestämmelser om statligt stöd. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen ansåg vidare att stödet inte verkade vara förenligt med den gemensamma marknaden på grundval av några andra bestämmelser om statligt stöd.

IV.   ITALIENS SYNPUNKTER

| (13) | Italien ifrågasatte kommissionens tvivel och gav därvid uttryck för följande synpunkter. |
| --- | --- |

(13)

Italien ifrågasatte kommissionens tvivel och gav därvid uttryck för följande synpunkter.

| (14) | Italien ifrågasatte framför allt kommissionens ståndpunkt att den anmälda stödåtgärden utgör ett nytt stöd. Landet gjorde därvid gällande att beteckningen nytt stöd på grundval av en korrekt tolkning av artikel 4 i genomförandeförordningen bör förbehållas en sådan ökning av budgeten för en godkänd stödordning som åtföljs av en förlängning av den tidsperiod under vilken företag ges tillträde till förmånerna inom ramen för stödordningen, med därav följande snedvridande verkningar på konkurrensen. Italien hävdade att detta uppenbarligen inte var aktuellt i det föreliggande ärendet, eftersom det endast rörde sig om att slutföra projekt beträffande vilka formella framställningar om stöd hade ingivits under skyddsordningsförordningens giltighetstid. I detta sammanhang hävdade landet också att artikel 4 i genomförandeförordningen utgör en förfarandebestämmelse som fastlägger villkoren för anmälan av vissa ändringar av befintliga stöd utan att för den skull ingripa i bedömningen av deras förenlighet med den gemensamma marknaden och att kommissionen följaktligen inte kan åberopa artikel 4 för att göra en bedömning av om det föreslagna statliga stödet är förenligt med den gemensamma marknaden eller ej. |
| --- | --- |

(14)

Italien ifrågasatte framför allt kommissionens ståndpunkt att den anmälda stödåtgärden utgör ett nytt stöd. Landet gjorde därvid gällande att beteckningen nytt stöd på grundval av en korrekt tolkning av artikel 4 i genomförandeförordningen bör förbehållas en sådan ökning av budgeten för en godkänd stödordning som åtföljs av en förlängning av den tidsperiod under vilken företag ges tillträde till förmånerna inom ramen för stödordningen, med därav följande snedvridande verkningar på konkurrensen. Italien hävdade att detta uppenbarligen inte var aktuellt i det föreliggande ärendet, eftersom det endast rörde sig om att slutföra projekt beträffande vilka formella framställningar om stöd hade ingivits under skyddsordningsförordningens giltighetstid. I detta sammanhang hävdade landet också att artikel 4 i genomförandeförordningen utgör en förfarandebestämmelse som fastlägger villkoren för anmälan av vissa ändringar av befintliga stöd utan att för den skull ingripa i bedömningen av deras förenlighet med den gemensamma marknaden och att kommissionen följaktligen inte kan åberopa artikel 4 för att göra en bedömning av om det föreslagna statliga stödet är förenligt med den gemensamma marknaden eller ej.

| (15) | Italien yttrade sig också över kommissionens ståndpunkt att skyddsordningsförordningen inte längre utgör en rättslig grund för bedömning av den anmälda stödåtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden. Landet gjorde framför allt gällande att detta argument är oförenligt med den ståndpunkt som intogs inom ramen för skyddsordningsförordningen: i skyddsordningsförordningen åberopades, trots att denna avsågs gälla till och med den 31 mars 2004 (giltighetstiden förlängdes senare till och med den 31 mars 2005), enligt Italien den till utgången av 2003 gällande rådets förordning (EG) nr 1540/98 av den 29 juni 1998 om fastställande av nya regler för stöd till varvsindustrin (9) (nedan kallad varvsstödsförordningen) som rättslig grund. |
| --- | --- |

(15)

Italien yttrade sig också över kommissionens ståndpunkt att skyddsordningsförordningen inte längre utgör en rättslig grund för bedömning av den anmälda stödåtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden. Landet gjorde framför allt gällande att detta argument är oförenligt med den ståndpunkt som intogs inom ramen för skyddsordningsförordningen: i skyddsordningsförordningen åberopades, trots att denna avsågs gälla till och med den 31 mars 2004 (giltighetstiden förlängdes senare till och med den 31 mars 2005), enligt Italien den till utgången av 2003 gällande rådets förordning (EG) nr 1540/98 av den 29 juni 1998 om fastställande av nya regler för stöd till varvsindustrin (9) (nedan kallad varvsstödsförordningen) som rättslig grund.

| (16) | Italien ansåg vidare att det inte står klart av vilket skäl skyddsordningsförordningen inte kan rättfärdiga ”uppdateringen” (l’aggiornamento) av budgeten för stödordningen, med tanke på att denna uppdatering enligt landet bara utgör en finansiell åtgärd som syftar till att (i enlighet med den allmänna principen om lika behandling) ställa de varv som ingav framställningar om stöd under skyddsordningsförordningens giltighetstid men på grund av brist på anslag inte kom i åtnjutande av stöd inom ramen för stödordningen på jämlik fot med de varv som redan kommit i åtnjutande av sådant stöd. Italien hävdade att en uppdatering av resurser för statliga åtgärder som syftar till att korrigera verkningarna av att tiden visat sig inte räcka till eller av att utgiftsprognoserna visat sig vara inadekvata inte utgör ett nytt stöd även om åtgärderna i fråga nödvändiggör en höjning av det ursprungliga stödbeloppet och att en sådan uppdatering är förenlig med den gemensamma marknaden på grundval av den rättsliga grund som rättfärdigade det ursprungliga stödet. Kort sagt rör det sig för Italien om att reglera oavgjorda ärenden som kan föras tillbaka till sådana framställningar om stöd som rör kontrakt som ingicks före den 31 mars 2005, utan att det kommer till en utvidgning av stödordningen genom vilken stödordningens räckvidd breddas eller dess grundläggande struktur ändras. Till stöd för sin ståndpunkt åberopade landet den allmänna principen om lika behandling, nödvändigheten av att vederbörligen beakta de berörda företagens berättigade förväntningar samt EG-domstolens rättspraxis (i synnerhet domen i mål 223/85 (10) och i mål C-364/90 (11)). |
| --- | --- |

(16)

Italien ansåg vidare att det inte står klart av vilket skäl skyddsordningsförordningen inte kan rättfärdiga ”uppdateringen” (l’aggiornamento) av budgeten för stödordningen, med tanke på att denna uppdatering enligt landet bara utgör en finansiell åtgärd som syftar till att (i enlighet med den allmänna principen om lika behandling) ställa de varv som ingav framställningar om stöd under skyddsordningsförordningens giltighetstid men på grund av brist på anslag inte kom i åtnjutande av stöd inom ramen för stödordningen på jämlik fot med de varv som redan kommit i åtnjutande av sådant stöd. Italien hävdade att en uppdatering av resurser för statliga åtgärder som syftar till att korrigera verkningarna av att tiden visat sig inte räcka till eller av att utgiftsprognoserna visat sig vara inadekvata inte utgör ett nytt stöd även om åtgärderna i fråga nödvändiggör en höjning av det ursprungliga stödbeloppet och att en sådan uppdatering är förenlig med den gemensamma marknaden på grundval av den rättsliga grund som rättfärdigade det ursprungliga stödet. Kort sagt rör det sig för Italien om att reglera oavgjorda ärenden som kan föras tillbaka till sådana framställningar om stöd som rör kontrakt som ingicks före den 31 mars 2005, utan att det kommer till en utvidgning av stödordningen genom vilken stödordningens räckvidd breddas eller dess grundläggande struktur ändras. Till stöd för sin ståndpunkt åberopade landet den allmänna principen om lika behandling, nödvändigheten av att vederbörligen beakta de berörda företagens berättigade förväntningar samt EG-domstolens rättspraxis (i synnerhet domen i mål 223/85 (10) och i mål C-364/90 (11)).

| (17) | Italien hävdade dessutom att den anmälda stödåtgärden inte står i strid med det WTO-beslut enligt vilket skyddsordningsförordningen är oförenlig med WTO-reglerna. |
| --- | --- |

(17)

Italien hävdade dessutom att den anmälda stödåtgärden inte står i strid med det WTO-beslut enligt vilket skyddsordningsförordningen är oförenlig med WTO-reglerna.

V.   BEDÖMNING AV STÖDET

| (18) | Eftersom stödåtgärden är av rent finansiell natur, måste dess förenlighet med den gemensamma marknaden bedömas med beaktande av de åtgärder som den är avsedd att finansiera, dvs. understödja inom ramen för stödordningen. Av de skäl som redovisas i den ovan nämnda kommissionsskrivelsen av den 19 maj 2004 är stödordningen att betrakta som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom stödåtgärden är av rent finansiell natur, måste dess förenlighet med den gemensamma marknaden bedömas med beaktande av de åtgärder som den är avsedd att finansiera, dvs. understödja inom ramen för stödordningen. Av de skäl som redovisas i den ovan nämnda kommissionsskrivelsen av den 19 maj 2004 är stödordningen att betrakta som statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (19) | I enlighet med artikel 1 c i förfarandeförordningen jämförd med artikel 4 i genomförandeförordningen ska en ökning av den ursprungliga budgeten för en godkänd stödordning betraktas som ett nytt stöd ifall ökningen är större än 20 % av den ursprungliga budgeten. I det föreliggande ärendet motsvarar den anmälda ökningen 100 % av den ursprungliga budgeten, och ökningen måste följaktligen bedömas som ett nytt statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med artikel 1 c i förfarandeförordningen jämförd med artikel 4 i genomförandeförordningen ska en ökning av den ursprungliga budgeten för en godkänd stödordning betraktas som ett nytt stöd ifall ökningen är större än 20 % av den ursprungliga budgeten. I det föreliggande ärendet motsvarar den anmälda ökningen 100 % av den ursprungliga budgeten, och ökningen måste följaktligen bedömas som ett nytt statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (20) | Italiens invändningar i detta avseende får inte kommissionen att ändra uppfattning. |
| --- | --- |

(20)

Italiens invändningar i detta avseende får inte kommissionen att ändra uppfattning.

| (21) | Kommissionen påpekar att den vad beträffar ”nytt stöd”, som omfattas av anmälningsplikten enligt artikel 88.3 i EG-fördraget, tillämpar definitionerna i artikel 1 c i förfarandeförordningen. Enligt artikel 1 c utgör även ”ändringar av befintligt stöd” nytt stöd. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen påpekar att den vad beträffar ”nytt stöd”, som omfattas av anmälningsplikten enligt artikel 88.3 i EG-fördraget, tillämpar definitionerna i artikel 1 c i förfarandeförordningen. Enligt artikel 1 c utgör även ”ändringar av befintligt stöd” nytt stöd.

| (22) | I artikel 4 i genomförandeförordningen förtydligas vad som avses med ändringar av befintligt stöd. Enligt den artikeln ska ”en ändring av befintligt stöd vara varje ändring, utom ändringar av rent formell eller administrativ art som inte kan påverka bedömningen av stödåtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden”. En ökning av den ursprungliga budgeten för en godkänd stödordning som är större än 20 % av den ursprungliga budgeten ska enligt artikel 4 dock betraktas som en ändring av befintligt stöd (dvs. ett nytt stöd). Kommissionen påpekar i detta sammanhang att artikel 4 i genomförandeförordningen inte utgör den rättsliga grunden för bedömningen av det nya stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. I motsats till vad Italien påstår (se skäl 14) har kommissionen inte heller stött sig på artikel 4 för den bedömningen. I artikel 4 i genomförandeförordningen anges däremot hur kommissionen ska tillämpa artikel 1 c i förfarandeförordningen beträffande ”nytt stöd”. Kommissionen påpekar också att Italiens argument att stödåtgärden bara utgör en finansiell uppdatering till följd av inadekvata utgiftsprognoser, utan betydande ändringar av stödordningens grundläggande struktur, inte på något vis ändrar det faktum att den berörda ökningen av budgeten i enlighet med artikel 1 c i förfarandeförordningen och artikel 4 i genomförandeförordningen ska betecknas som en ändring av ett befintligt stöd och därmed som ett nytt stöd. |
| --- | --- |

(22)

I artikel 4 i genomförandeförordningen förtydligas vad som avses med ändringar av befintligt stöd. Enligt den artikeln ska ”en ändring av befintligt stöd vara varje ändring, utom ändringar av rent formell eller administrativ art som inte kan påverka bedömningen av stödåtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden”. En ökning av den ursprungliga budgeten för en godkänd stödordning som är större än 20 % av den ursprungliga budgeten ska enligt artikel 4 dock betraktas som en ändring av befintligt stöd (dvs. ett nytt stöd). Kommissionen påpekar i detta sammanhang att artikel 4 i genomförandeförordningen inte utgör den rättsliga grunden för bedömningen av det nya stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. I motsats till vad Italien påstår (se skäl 14) har kommissionen inte heller stött sig på artikel 4 för den bedömningen. I artikel 4 i genomförandeförordningen anges däremot hur kommissionen ska tillämpa artikel 1 c i förfarandeförordningen beträffande ”nytt stöd”. Kommissionen påpekar också att Italiens argument att stödåtgärden bara utgör en finansiell uppdatering till följd av inadekvata utgiftsprognoser, utan betydande ändringar av stödordningens grundläggande struktur, inte på något vis ändrar det faktum att den berörda ökningen av budgeten i enlighet med artikel 1 c i förfarandeförordningen och artikel 4 i genomförandeförordningen ska betecknas som en ändring av ett befintligt stöd och därmed som ett nytt stöd.

| (23) | Kommissionen kan inte heller godta Italiens argument att beteckningen nytt stöd på grundval av en korrekt tolkning av artikel 4 i genomförandeförordningen bör förbehållas en sådan ökning av budgeten för en godkänd stödordning som åtföljs av en förlängning av den tidsperiod under vilken företag ges tillträde till förmånerna inom ramen för stödordningen, med därav följande snedvridande verkningar på konkurrensen. Kommissionen konstaterar att en betydande ökning av budgeten för en godkänd stödordning (med betydande ökning avses här en ökning på mer än 20 %) kan få konsekvenser för konkurrensen (eftersom den gör det möjligt för den berörda medlemsstaten att bevilja ett väsentligt högre stöd än vad som ursprungligen godkänts). Detta innebär att kommissionen måste göra en ny bedömning av stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden. En så stor ökning av budgeten som den som anmälts av Italien kan inte anses som en ändring av rent formell eller administrativ art som inte kan påverka bedömningen av stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen kan inte heller godta Italiens argument att beteckningen nytt stöd på grundval av en korrekt tolkning av artikel 4 i genomförandeförordningen bör förbehållas en sådan ökning av budgeten för en godkänd stödordning som åtföljs av en förlängning av den tidsperiod under vilken företag ges tillträde till förmånerna inom ramen för stödordningen, med därav följande snedvridande verkningar på konkurrensen. Kommissionen konstaterar att en betydande ökning av budgeten för en godkänd stödordning (med betydande ökning avses här en ökning på mer än 20 %) kan få konsekvenser för konkurrensen (eftersom den gör det möjligt för den berörda medlemsstaten att bevilja ett väsentligt högre stöd än vad som ursprungligen godkänts). Detta innebär att kommissionen måste göra en ny bedömning av stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden. En så stor ökning av budgeten som den som anmälts av Italien kan inte anses som en ändring av rent formell eller administrativ art som inte kan påverka bedömningen av stödordningens förenlighet med den gemensamma marknaden.

| (24) | På grundval av det som anges ovan bekräftar kommissionen att den anmälda stödåtgärden måste bedömas som ett nytt statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(24)

På grundval av det som anges ovan bekräftar kommissionen att den anmälda stödåtgärden måste bedömas som ett nytt statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

| (25) | Kommissionen vill först och främst betona att den rättsliga grunden för antagandet av skyddsordningsförordningen inte som Italien påstår var varvsstödsförordningen, utan EG-fördraget, särskilt artiklarna 87.3 e, 89 och 133. Kommissionen kan inte förstå varför dess ståndpunkt i det föreliggande ärendet skulle vara oförenlig med den omständigheten att det i vissa bestämmelser i skyddsordningsförordningen hänvisas till varvsstödsförordningen. Det rör sig därvid bara om en fråga om lagstiftningsteknik. I syfte att undvika upprepning togs vissa bestämmelser som fastlagts i varvsstödsförordningen (bl.a. definitioner) inte upp på nytt i skyddsordningsförordningen, utan införlivades med denna genom hänvisningar till varvsstödsförordningen. Tillämpningen av skyddsordningsförordningen på dessa punkter var inte avhängig av att varvsstödsförordningen fortsatte att gälla: genom införlivandet skapades autonoma bestämmelser i skyddsordningsförordningen vilka innehållsmässigt motsvarade de bestämmelser i varvsstödsförordningen som de hänvisade till. Ingenting av detta står i strid med kommissionens ståndpunkt i det föreliggande ärendet. En rättsakt från en gemenskapsinstitution måste stödja sig på en rättslig grund som är giltig vid den tidpunkt då rättsakten antas. |
| --- | --- |

(25)

Kommissionen vill först och främst betona att den rättsliga grunden för antagandet av skyddsordningsförordningen inte som Italien påstår var varvsstödsförordningen, utan EG-fördraget, särskilt artiklarna 87.3 e, 89 och 133. Kommissionen kan inte förstå varför dess ståndpunkt i det föreliggande ärendet skulle vara oförenlig med den omständigheten att det i vissa bestämmelser i skyddsordningsförordningen hänvisas till varvsstödsförordningen. Det rör sig därvid bara om en fråga om lagstiftningsteknik. I syfte att undvika upprepning togs vissa bestämmelser som fastlagts i varvsstödsförordningen (bl.a. definitioner) inte upp på nytt i skyddsordningsförordningen, utan införlivades med denna genom hänvisningar till varvsstödsförordningen. Tillämpningen av skyddsordningsförordningen på dessa punkter var inte avhängig av att varvsstödsförordningen fortsatte att gälla: genom införlivandet skapades autonoma bestämmelser i skyddsordningsförordningen vilka innehållsmässigt motsvarade de bestämmelser i varvsstödsförordningen som de hänvisade till. Ingenting av detta står i strid med kommissionens ståndpunkt i det föreliggande ärendet. En rättsakt från en gemenskapsinstitution måste stödja sig på en rättslig grund som är giltig vid den tidpunkt då rättsakten antas.

| (26) | I kommissionens beslut av den 30 april 2008 om att inleda det formella granskningsförfarandet angavs att skyddsordningsförordningen hade upphört att gälla och att den därför inte kunde användas som rättslig grund för bedömningen av den anmälda stödåtgärden. Av punkterna 9 och 10 i beslutet framgår att stödåtgärden inte var förenlig med den gemensamma marknaden på grundval av rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin (12) och att den inte föreföll vara detta på grundval av några andra bestämmelser om statligt stöd. Kommissionen konstaterar att Italien inte har föreslagit någon alternativ rättslig grund för bedömningen av stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. Landet gjorde i stället gällande att det inte rör sig om ett ”nytt stöd”, ett argument som kommissionen såsom förklarats i skälen 18–22 inte kan godta. |
| --- | --- |

(26)

I kommissionens beslut av den 30 april 2008 om att inleda det formella granskningsförfarandet angavs att skyddsordningsförordningen hade upphört att gälla och att den därför inte kunde användas som rättslig grund för bedömningen av den anmälda stödåtgärden. Av punkterna 9 och 10 i beslutet framgår att stödåtgärden inte var förenlig med den gemensamma marknaden på grundval av rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin (12) och att den inte föreföll vara detta på grundval av några andra bestämmelser om statligt stöd. Kommissionen konstaterar att Italien inte har föreslagit någon alternativ rättslig grund för bedömningen av stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. Landet gjorde i stället gällande att det inte rör sig om ett ”nytt stöd”, ett argument som kommissionen såsom förklarats i skälen 18–22 inte kan godta.

| (27) | Kommissionen kan inte heller godta de argument som Italien grundade på de allmänna rättsliga principerna om lika behandling och skydd för berättigade förväntningar. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen kan inte heller godta de argument som Italien grundade på de allmänna rättsliga principerna om lika behandling och skydd för berättigade förväntningar.

| (28) | Italien hävdade att de varv som ingav en framställning om stöd på grundval av stödordningen medan skyddsordningsförordningen fortfarande var i kraft och som uppfyllde villkoren för att komma i åtnjutande av sådant stöd men på grund av bristen på medel i statsbudgeten inte gjorde detta har berättigade förväntningar på att få stöd. Landet gjorde gällande att dessa varv på grundval av den allmänna principen om skydd för berättigade förväntningar (och för att de ska behandlas likadant som de varv som redan mottagit stöd från de tillgängliga medlen) har rätt att få stöd oberoende av om skyddsordningsförordningen fortfarande är i kraft eller ej. |
| --- | --- |

(28)

Italien hävdade att de varv som ingav en framställning om stöd på grundval av stödordningen medan skyddsordningsförordningen fortfarande var i kraft och som uppfyllde villkoren för att komma i åtnjutande av sådant stöd men på grund av bristen på medel i statsbudgeten inte gjorde detta har berättigade förväntningar på att få stöd. Landet gjorde gällande att dessa varv på grundval av den allmänna principen om skydd för berättigade förväntningar (och för att de ska behandlas likadant som de varv som redan mottagit stöd från de tillgängliga medlen) har rätt att få stöd oberoende av om skyddsordningsförordningen fortfarande är i kraft eller ej.

| (29) | Rätten att göra anspråk på skydd för berättigade förväntningar tillkommer enligt fast rättspraxis varje enskild som befinner sig i en situation av vilken det framgår att gemenskapsadministrationen genom att ge tydliga försäkringar har väckt grundade förhoppningar hos personen i fråga. Däremot kan ingen med framgång göra gällande att principen om skydd för berättigade förväntningar har åsidosatts om administrationen inte har givit någon tydlig försäkran (13). |
| --- | --- |

(29)

Rätten att göra anspråk på skydd för berättigade förväntningar tillkommer enligt fast rättspraxis varje enskild som befinner sig i en situation av vilken det framgår att gemenskapsadministrationen genom att ge tydliga försäkringar har väckt grundade förhoppningar hos personen i fråga. Däremot kan ingen med framgång göra gällande att principen om skydd för berättigade förväntningar har åsidosatts om administrationen inte har givit någon tydlig försäkran (13).

| (30) | I det föreliggande ärendet anser kommissionen att de företag som potentiellt kunde komma i åtnjutande av stöd inom ramen för stödordningen kan göra anspråk på skydd för berättigade förväntningar på att allt stöd som beviljades på grundval av stödordningen i den form som kommissionen godkänt denna (dvs. bl.a. med begränsningen av budgeten för stödordningen till 10 miljoner euro) var lagenligt. Italien utgår emellertid i sin argumentation från att företagen kunde ha förväntningar på att komma i åtnjutande av stöd även efter det att stödordningen löpt ut och särskilt från att de kunde ha förväntningar på att komma i åtnjutande av stöd utöver den godkända budgeten (dvs. att de kunde ha förväntningar på att få ett nytt statligt stöd). Företag kan i princip dock inte göra anspråk på skydd för berättigade förväntningar på att få ett stöd ifall detta inte godkänts av kommissionen i enlighet med det förfarande som föreskrivs i EG-fördraget (14). Av samma skäl kan de inte åberopa den allmänna principen om lika behandling för att de ska behandlas likadant som företag som mottagit ett godkänt stöd. |
| --- | --- |

(30)

I det föreliggande ärendet anser kommissionen att de företag som potentiellt kunde komma i åtnjutande av stöd inom ramen för stödordningen kan göra anspråk på skydd för berättigade förväntningar på att allt stöd som beviljades på grundval av stödordningen i den form som kommissionen godkänt denna (dvs. bl.a. med begränsningen av budgeten för stödordningen till 10 miljoner euro) var lagenligt. Italien utgår emellertid i sin argumentation från att företagen kunde ha förväntningar på att komma i åtnjutande av stöd även efter det att stödordningen löpt ut och särskilt från att de kunde ha förväntningar på att komma i åtnjutande av stöd utöver den godkända budgeten (dvs. att de kunde ha förväntningar på att få ett nytt statligt stöd). Företag kan i princip dock inte göra anspråk på skydd för berättigade förväntningar på att få ett stöd ifall detta inte godkänts av kommissionen i enlighet med det förfarande som föreskrivs i EG-fördraget (14). Av samma skäl kan de inte åberopa den allmänna principen om lika behandling för att de ska behandlas likadant som företag som mottagit ett godkänt stöd.

| (31) | Italien hänvisade också till fast rättspraxis som enligt landets uppfattning återspeglar tillämpningen av principen accessorium sequitur principale (ung. principen om att ”bisaken följer huvudsaken”) och medger slutsatsen att en uppdatering av resurser för statliga åtgärder som syftar till att korrigera verkningarna av att tiden visat sig inte räcka till eller av att utgiftsprognoserna visat sig vara inadekvata inte utgör ett nytt stöd även om åtgärderna i fråga nödvändiggör en höjning av det ursprungliga stödbeloppet och att en sådan uppdatering är förenlig med den gemensamma marknaden på grundval av den rättsliga grund som rättfärdigade det ursprungliga stödet. |
| --- | --- |

(31)

Italien hänvisade också till fast rättspraxis som enligt landets uppfattning återspeglar tillämpningen av principen accessorium sequitur principale (ung. principen om att ”bisaken följer huvudsaken”) och medger slutsatsen att en uppdatering av resurser för statliga åtgärder som syftar till att korrigera verkningarna av att tiden visat sig inte räcka till eller av att utgiftsprognoserna visat sig vara inadekvata inte utgör ett nytt stöd även om åtgärderna i fråga nödvändiggör en höjning av det ursprungliga stödbeloppet och att en sådan uppdatering är förenlig med den gemensamma marknaden på grundval av den rättsliga grund som rättfärdigade det ursprungliga stödet.

| (32) | Den anförda rättspraxisen stöder dock inte Italiens argument. |
| --- | --- |

(32)

Den anförda rättspraxisen stöder dock inte Italiens argument.

| (33) | Domstolen konstaterade i domen i mål C-223/85 att den omständigheten att kommissionen inte fattade beslut om det stöd det gällde inom skälig tid och den omständigheten att stödet i fråga var avsett att täcka extrakostnader för en åtgärd som tidigare beviljats statligt stöd som godkänts av kommissionen hade fått stödmottagaren att hysa berättigade förväntningar på att kommissionen inte skulle göra några invändningar mot stödet. Kommissionen kan dock inte förstå varför detta konstaterande skulle stödja Italiens argument att uppdateringen av budgeten för stödordningen inte utgjorde ett nytt stöd och att uppdateringen var förenlig med den gemensamma marknaden på grundval av den rättsliga grund (dvs. skyddsordningsförordningen) som hade rättfärdigat det ursprungliga stödet. Den konstaterar i gengäld att domstolen i den ovan nämnda domen inte på något vis bestred att det stöd som var avsett att täcka extrakostnader för den åtgärd som tidigare beviljats statligt stöd som godkänts av kommissionen krävde kommissionens godkännande enligt artikel 93 (som nu är artikel 88) i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(33)

Domstolen konstaterade i domen i mål C-223/85 att den omständigheten att kommissionen inte fattade beslut om det stöd det gällde inom skälig tid och den omständigheten att stödet i fråga var avsett att täcka extrakostnader för en åtgärd som tidigare beviljats statligt stöd som godkänts av kommissionen hade fått stödmottagaren att hysa berättigade förväntningar på att kommissionen inte skulle göra några invändningar mot stödet. Kommissionen kan dock inte förstå varför detta konstaterande skulle stödja Italiens argument att uppdateringen av budgeten för stödordningen inte utgjorde ett nytt stöd och att uppdateringen var förenlig med den gemensamma marknaden på grundval av den rättsliga grund (dvs. skyddsordningsförordningen) som hade rättfärdigat det ursprungliga stödet. Den konstaterar i gengäld att domstolen i den ovan nämnda domen inte på något vis bestred att det stöd som var avsett att täcka extrakostnader för den åtgärd som tidigare beviljats statligt stöd som godkänts av kommissionen krävde kommissionens godkännande enligt artikel 93 (som nu är artikel 88) i EG-fördraget.

| (34) | Italien har i det föreliggande ärendet inte visat att kommissionen inte fattade beslut om stödet inom skälig tid. Problemet är snarare att landet underlät att anmäla ökningen av budgeten för stödordningen medan skyddsordningsförordningen fortfarande var i kraft. |
| --- | --- |

(34)

Italien har i det föreliggande ärendet inte visat att kommissionen inte fattade beslut om stödet inom skälig tid. Problemet är snarare att landet underlät att anmäla ökningen av budgeten för stödordningen medan skyddsordningsförordningen fortfarande var i kraft.

| (35) | Domen i mål C-364/90 stöder inte heller Italiens argument. I den del av domen som Italien åberopar sig på konstaterar domstolen helt enkelt att kommissionen inte på ett adekvat sätt lyckats motivera ett negativt beslut om statligt stöd. Enligt domstolen var dessutom de handlingar som fanns tillgängliga i samband med kommissionens granskningsförfarande i det berörda ärendet tillräckligt tydliga för att medge att nya handlingar innehållande samma argument skulle kunna tas upp till prövning i samband med domstolsförfarandet. Kommissionen kan inte förstå varför dessa rent förfaranderättsliga frågor skulle stödja Italiens argument att ökningen av budgeten för stödordningen – som är en fråga som hör till den materiella rätten – bör godkännas på grundval av skyddordningsförordningen. Vad beträffar Italiens argument att den anmälda stödåtgärden inte står i strid med det WTO-beslut enligt vilket skyddsordningsförordningen är oförenlig med WTO-reglerna har kommissionen i tidigare beslut (15) redan angivit att gemenskapsrätten enligt domstolens rättspraxis (16) i möjligaste mån måste tolkas med beaktande av internationell rätt, inbegripet gemenskapens förpliktelser inom ramen för WTO. Skyddsordningsförordningen måste följaktligen också tolkas med beaktande av gemenskapens internationella förpliktelser. |
| --- | --- |

(35)

Domen i mål C-364/90 stöder inte heller Italiens argument. I den del av domen som Italien åberopar sig på konstaterar domstolen helt enkelt att kommissionen inte på ett adekvat sätt lyckats motivera ett negativt beslut om statligt stöd. Enligt domstolen var dessutom de handlingar som fanns tillgängliga i samband med kommissionens granskningsförfarande i det berörda ärendet tillräckligt tydliga för att medge att nya handlingar innehållande samma argument skulle kunna tas upp till prövning i samband med domstolsförfarandet. Kommissionen kan inte förstå varför dessa rent förfaranderättsliga frågor skulle stödja Italiens argument att ökningen av budgeten för stödordningen – som är en fråga som hör till den materiella rätten – bör godkännas på grundval av skyddordningsförordningen. Vad beträffar Italiens argument att den anmälda stödåtgärden inte står i strid med det WTO-beslut enligt vilket skyddsordningsförordningen är oförenlig med WTO-reglerna har kommissionen i tidigare beslut (15) redan angivit att gemenskapsrätten enligt domstolens rättspraxis (16) i möjligaste mån måste tolkas med beaktande av internationell rätt, inbegripet gemenskapens förpliktelser inom ramen för WTO. Skyddsordningsförordningen måste följaktligen också tolkas med beaktande av gemenskapens internationella förpliktelser.

| (36) | I detta sammanhang erinrar kommissionen om att Sydkorea ifrågasatte skyddsordningsförordningens förenlighet med WTO-reglerna hos WTO. Den 22 april 2005 avgav en WTO-expertgrupp en rapport i vilken den konstaterade att skyddsordningsförordningen och ett flertal nationella stödordningar som antagits på grundval av denna och var i kraft vid den tidpunkt då Sydkorea satte igång WTO-tvistlösningsförfarandet stred mot artikel 23.1 i WTO-överenskommelsen om regler och förfaranden för tvistlösning (17). Den 20 juni 2005 beslutade WTO:s tvistlösningsorgan att anta expertgruppens rapport (18). Gemenskapen rekommenderades i rapporten att bringa skyddsordningsförordningen och de nationella stödordningar som antagits på grundval av denna i överensstämmelse med gemenskapens förpliktelser enligt WTO-avtalen. Den 20 juli 2005 underrättade gemenskapen tvistlösningsorganet om att gemenskapens regler var förenliga med tvistlösningsorganets beslut och rekommendation eftersom skyddsordningsförordningen hade upphört att gälla den 31 mars 2005 och medlemsstaterna därför inte längre kunde bevilja driftsstöd på grundval av den förordningen. |
| --- | --- |

(36)

I detta sammanhang erinrar kommissionen om att Sydkorea ifrågasatte skyddsordningsförordningens förenlighet med WTO-reglerna hos WTO. Den 22 april 2005 avgav en WTO-expertgrupp en rapport i vilken den konstaterade att skyddsordningsförordningen och ett flertal nationella stödordningar som antagits på grundval av denna och var i kraft vid den tidpunkt då Sydkorea satte igång WTO-tvistlösningsförfarandet stred mot artikel 23.1 i WTO-överenskommelsen om regler och förfaranden för tvistlösning (17). Den 20 juni 2005 beslutade WTO:s tvistlösningsorgan att anta expertgruppens rapport (18). Gemenskapen rekommenderades i rapporten att bringa skyddsordningsförordningen och de nationella stödordningar som antagits på grundval av denna i överensstämmelse med gemenskapens förpliktelser enligt WTO-avtalen. Den 20 juli 2005 underrättade gemenskapen tvistlösningsorganet om att gemenskapens regler var förenliga med tvistlösningsorganets beslut och rekommendation eftersom skyddsordningsförordningen hade upphört att gälla den 31 mars 2005 och medlemsstaterna därför inte längre kunde bevilja driftsstöd på grundval av den förordningen.

| (37) | I expertgruppens rapport och tvistlösningsorganets beslut om antagande av rapporten kritiserades skyddsordningsförordningen i sig för att stå i strid med WTO-reglerna och ålades gemenskapen att inte längre tillämpa förordningen. Gemenskapens förpliktelse att följa tvistlösningsorganets beslut gäller även för senare beslut om att bevilja stöd på grundval av skyddsordningsförordningen (19). I och med att gemenskapen underrättade tvistlösningsorganet om att gemenskapens regler var förenliga med tvistlösningsorganets beslut och rekommendation eftersom skyddsordningsförordningen hade upphört att gälla den 31 mars 2005 och medlemsstaterna därför inte längre kunde bevilja driftsstöd på grundval av den förordningen förpliktade gemenskapen sig att inte längre tillämpa förordningen för att bevilja nytt stöd. Godkännande av stödet i det föreliggande ärendet skulle följaktligen utgöra en kränkning från gemenskapens sida av dess internationella förpliktelser. |
| --- | --- |

(37)

I expertgruppens rapport och tvistlösningsorganets beslut om antagande av rapporten kritiserades skyddsordningsförordningen i sig för att stå i strid med WTO-reglerna och ålades gemenskapen att inte längre tillämpa förordningen. Gemenskapens förpliktelse att följa tvistlösningsorganets beslut gäller även för senare beslut om att bevilja stöd på grundval av skyddsordningsförordningen (19). I och med att gemenskapen underrättade tvistlösningsorganet om att gemenskapens regler var förenliga med tvistlösningsorganets beslut och rekommendation eftersom skyddsordningsförordningen hade upphört att gälla den 31 mars 2005 och medlemsstaterna därför inte längre kunde bevilja driftsstöd på grundval av den förordningen förpliktade gemenskapen sig att inte längre tillämpa förordningen för att bevilja nytt stöd. Godkännande av stödet i det föreliggande ärendet skulle följaktligen utgöra en kränkning från gemenskapens sida av dess internationella förpliktelser.

VI.   SLUTSATSER

| (38) | På grund av de skäl som anges ovan drar kommissionen slutsatsen att det anmälda statliga stödet är oförenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(38)

På grund av de skäl som anges ovan drar kommissionen slutsatsen att det anmälda statliga stödet är oförenligt med den gemensamma marknaden.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det statliga stöd som Italien planerar att genomföra genom en ändring av stödordning N 59/04 rörande den tillfälliga skyddsordningen för varvsindustrin, på så sätt att budgeten för stödordningen ökas med 10 miljoner euro, är oförenligt med den gemensamma marknaden.

Detta stöd får därför inte genomföras.

Artikel 2

Italien ska inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om vilka åtgärder som har vidtagits för att följa beslutet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Italien.

Utfärdat i Bryssel den 21 oktober 2008.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 140, 6.6.2008, s. 20.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  Se domstolens dom av den 14 november 1984 i mål 323/82, SA Intermills mot kommissionen, REG 1984, s. 3809, punkt 17.

3

(4)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

4

(5)  Statligt stöd N 59/04 (EUT C 100, 26.4.2005, s. 27). Beslutet finns tillgängligt (på det giltiga språket) på följande webbplats: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_n2004_0030.html#59

5

(6)  EGT L 172, 2.7.2002, s. 1.

6

(7)  EUT L 81, 19.3.2004, s. 6.

7

(8)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

8

(9)  EGT L 202, 18.7.1998, s. 1.

9

(10)  Se domstolens dom av den 24 november 1987 i mål 223/85, RSV mot kommissionen, REG 1987, s. 4617.

10

(11)  Se domstolens dom av den 28 april 1993 i mål C-364/90, Italien mot kommissionen, REG 1993, s. I-2097.

11

(12)  EUT C 317, 30.12.2003, s. 11.

12

(13)  Se t.ex. förstainstansrättens dom av den 24 september 2008 i mål T-20/03, Kahla/Thüringen Porzellan GmbH mot kommissionen, REG 2008, s. II-0000, punkt 146.

13

(14)  Se domstolens dom av den 20 september 1990 i mål C-5/89, kommissionen mot Tyskland, REG 1990, s. I-3437, punkt 14.

14

(15)  Se beslutet i ärende C 26/06 (f.d. N 110/06) (EUT L 219, 24.8.2007, s. 25) och i ärende C 32/07 (f.d. N 389/06) (EUT L 108, 18.4.2008, s. 23).

15

(16)  Se domstolens dom av den 16 juni 1998 i mål C-53/96, Hermès International mot FHT Marketing Choice BV, REG 1998, s. I-3603, punkt 28, och domstolens dom av den 9 januari 2003 i mål C-76/00 P, Petrotub SA och Republica SA mot rådet, REG 2003, s. I-79, punkt 57.

16

(17)  Se EC – Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, punkterna 7184–7222 och 8.1 d.

17

EC – Measures affecting trade in commercial vessels

(18)  Se WTO-dok. WT/DS301/6.

18

(19)  Se EC – Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, punkt 7.21.

19

EC – Measures affecting trade in commercial vessels

---