# Euroopa Liidu L 7/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.007.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 7 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide12. jaanuar 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.007.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 7

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide12. jaanuar 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 17/2010, 8. jaanuar 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 690/2008 seoses Itaalia Veneetsia provintsi tunnustamisega Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes kaitstava alana | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 18/2010, 8. jaanuar 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 300/2008 seoses riiklike tsiviillennundusjulgestuse järelevalve programmide kriteeriumidega | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 19/2010, 11. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 15 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2010/1/EL, 8. jaanuar 2010, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) II, III ja IV lisa | 17 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/14/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 10. detsember 2009, müntide emissiooni 2010. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2009/25) | 21 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 17/2010, 8. jaanuar 2010, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 690/2008 seoses Itaalia Veneetsia provintsi tunnustamisega Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes kaitstava alana

Erwinia amylovora

et al

1

*

Komisjoni määrus (EL) nr 18/2010, 8. jaanuar 2010, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 300/2008 seoses riiklike tsiviillennundusjulgestuse järelevalve programmide kriteeriumidega

3

Komisjoni määrus (EL) nr 19/2010, 11. jaanuar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

15

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2010/1/EL, 8. jaanuar 2010, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) II, III ja IV lisa

17

OTSUSED

2010/14/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 10. detsember 2009, müntide emissiooni 2010. aasta mahu heakskiitmise kohta (EKP/2009/25)

(EKP/2009/25)

21

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed parandused (ELT L 343, 22.12.2009) | 22 |

Parandused

*

Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed parandused (ELT L 343, 22.12.2009)

ELT L 343, 22.12.2009

22

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 17/2010,

8. jaanuar 2010,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 690/2008 seoses Itaalia Veneetsia provintsi tunnustamisega Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes kaitstava alana

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 2 lõike 1 punkti h,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 4. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 690/2008, millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad, (2) on teatavad liikmesriigid või liikmesriikide teatavad piirkonnad tunnistatud teatavate kahjulike organismide suhtes kaitstavateks aladeks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 4. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 690/2008, millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad, (2) on teatavad liikmesriigid või liikmesriikide teatavad piirkonnad tunnistatud teatavate kahjulike organismide suhtes kaitstavateks aladeks.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 690/2008 tunnistati kuni 31. märtsini 2010 Itaalia Veneto piirkonna teatavad osad kahjuliku organismi Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes kaitstavaks alaks. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 690/2008 tunnistati kuni 31. märtsini 2010 Itaalia Veneto piirkonna teatavad osad kahjuliku organismi Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes kaitstavaks alaks.

| (3) | Pärast tähelepanekuid, mis komisjon oli teinud selle kahjuliku organismi esinemise kohta Veneto piirkonna teatavates osades 31. augustist kuni 11. septembrini 2009 kestnud kontrollkäigul Itaalias, teatas Itaalia 23. oktoobril 2009 komisjonile Veneto piirkonnas 2009. aasta septembris ja oktoobris teostatud viimase vaatluse tulemused selle kahjuliku organismi esinemise kohta. Viimase vaatluse tulemused näitavad, et Veneetsia provintsis on 14 kohta, kus kõnealune kahjulik organism on esinenud vähemalt viimasel kolmel järjestikusel aastal, vaatamata Itaalia ametiasutuste võetud vastumeetmetele. Järelikult ei ole kõnealused meetmed osutunud tõhusaks. |
| --- | --- |

(3)

Pärast tähelepanekuid, mis komisjon oli teinud selle kahjuliku organismi esinemise kohta Veneto piirkonna teatavates osades 31. augustist kuni 11. septembrini 2009 kestnud kontrollkäigul Itaalias, teatas Itaalia 23. oktoobril 2009 komisjonile Veneto piirkonnas 2009. aasta septembris ja oktoobris teostatud viimase vaatluse tulemused selle kahjuliku organismi esinemise kohta. Viimase vaatluse tulemused näitavad, et Veneetsia provintsis on 14 kohta, kus kõnealune kahjulik organism on esinenud vähemalt viimasel kolmel järjestikusel aastal, vaatamata Itaalia ametiasutuste võetud vastumeetmetele. Järelikult ei ole kõnealused meetmed osutunud tõhusaks.

| (4) | Viimase vaatluse tulemusi arutati 19. ja 20. oktoobril 2009 taimetervise alalise komitee kohtumisel. Jõuti järeldusele, et Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. esinemist tuleb Veneetsia provintsis pidada tõendatuks. Seetõttu ei tohiks seda provintsi enam tunnustada kõnealuse kahjuliku organismi suhtes kaitstava alana. |
| --- | --- |

(4)

Viimase vaatluse tulemusi arutati 19. ja 20. oktoobril 2009 taimetervise alalise komitee kohtumisel. Jõuti järeldusele, et Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. esinemist tuleb Veneetsia provintsis pidada tõendatuks. Seetõttu ei tohiks seda provintsi enam tunnustada kõnealuse kahjuliku organismi suhtes kaitstava alana.

| (5) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 690/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 690/2008 vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 690/2008 I lisa punkti b alapunkti 2 teises veerus asendatakse teine taane järgmisega:

| „— | ja kuni 31. märtsini 2010 Iirimaa, Itaalia (Apuulia, Emilia-Romagna (Parma ja Piacenza provints), Lombardia (välja arvatud Mantua provints), Veneto (välja arvatud Rovigo ja Veneetsia provints, Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani ja Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ja kiirteest A4 lõuna pool asetsev piirkond Verona provintsis)), Leedu, Sloveenia (välja arvatud Gorenjska, Koroška, Maribor ja Notranjska piirkond), Slovakkia (välja arvatud omavalitsusüksused Blahová, Horné Mýto ja Okoč (Dunajská Streda maakond), Hronovce ja Hronské Kľačany (Levice maakond), Málinec (Poltári maakond), Hrhov (Rožňava maakond), Veľké Ripňany (Topoľčany maakond), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše ja Zatín (Trebišovi maakond))”. |
| --- | --- |

„—

ja kuni 31. märtsini 2010 Iirimaa, Itaalia (Apuulia, Emilia-Romagna (Parma ja Piacenza provints), Lombardia (välja arvatud Mantua provints), Veneto (välja arvatud Rovigo ja Veneetsia provints, Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani ja Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ja kiirteest A4 lõuna pool asetsev piirkond Verona provintsis)), Leedu, Sloveenia (välja arvatud Gorenjska, Koroška, Maribor ja Notranjska piirkond), Slovakkia (välja arvatud omavalitsusüksused Blahová, Horné Mýto ja Okoč (Dunajská Streda maakond), Hronovce ja Hronské Kľačany (Levice maakond), Málinec (Poltári maakond), Hrhov (Rožňava maakond), Veľké Ripňany (Topoľčany maakond), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše ja Zatín (Trebišovi maakond))”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. jaanuar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  ELT L 193, 22.7.2008, lk 1.

2

---

| 12.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 18/2010,

8. jaanuar 2010,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 300/2008 seoses riiklike tsiviillennundusjulgestuse järelevalve programmide kriteeriumidega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrust (EÜ) nr 300/2008, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | On väga oluline, et iga liikmesriik töötaks välja riikliku järelevalveprogrammi ja rakendaks seda, et tagada oma riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi tõhusus kooskõlas määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 11 lõikega 1. |
| --- | --- |

(1)

On väga oluline, et iga liikmesriik töötaks välja riikliku järelevalveprogrammi ja rakendaks seda, et tagada oma riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi tõhusus kooskõlas määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 11 lõikega 1.

| (2) | Liikmesriikides rakendatavad riikliku järelevalveprogrammi kriteeriumid peaksid selles küsimuses tagama ühtse lähenemisviisi. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikides rakendatavad riikliku järelevalveprogrammi kriteeriumid peaksid selles küsimuses tagama ühtse lähenemisviisi.

| (3) | Tõhususe tagamiseks tuleks pädeva asutuse vastutusel regulaarselt teostada järelevalvetegevust. Seda tegevust ei tohiks piirata järelevalve objekti, etapi ega sobiva ajahetke osas. Järelevalvetegevuse tõhususe tagamiseks tuleks seda teostada kõige otstarbekamal viisil. |
| --- | --- |

(3)

Tõhususe tagamiseks tuleks pädeva asutuse vastutusel regulaarselt teostada järelevalvetegevust. Seda tegevust ei tohiks piirata järelevalve objekti, etapi ega sobiva ajahetke osas. Järelevalvetegevuse tõhususe tagamiseks tuleks seda teostada kõige otstarbekamal viisil.

| (4) | Eelisjärjekorras tuleks järelevalvetegevuseks välja töötada ühine metoodika. |
| --- | --- |

(4)

Eelisjärjekorras tuleks järelevalvetegevuseks välja töötada ühine metoodika.

| (5) | Tuleb välja töötada ühtne viis, kuidas anda aru käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks võetud meetmetest ja lennundusjulgestuse olukorrast liikmesriikide territooriumidel. |
| --- | --- |

(5)

Tuleb välja töötada ühtne viis, kuidas anda aru käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks võetud meetmetest ja lennundusjulgestuse olukorrast liikmesriikide territooriumidel.

| (6) | Riiklikud järelevalveprogrammid peaksid põhinema parimatel tavadel. Selliste parimate tavade kohta tuleks teavet vahetada komisjoniga ja teavitada nendest ka kõiki liikmesriike. |
| --- | --- |

(6)

Riiklikud järelevalveprogrammid peaksid põhinema parimatel tavadel. Selliste parimate tavade kohta tuleks teavet vahetada komisjoniga ja teavitada nendest ka kõiki liikmesriike.

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 300/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 300/2008 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tsiviillennundusjulgestuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 300/2008 muudatused

Määrust (EÜ) nr 300/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisa pealkiri asendatakse järgmisega: „I lisa”. |
| --- | --- |

1)

Lisa pealkiri asendatakse järgmisega: „I lisa”.

| 2) | Käesoleva määruse lisa tekst lisatakse II lisana. |
| --- | --- |

2)

Käesoleva määruse lisa tekst lisatakse II lisana.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates kuupäevast, mis on täpsustatud määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 4 lõikes 3 osutatud menetluse kohaselt vastu võetud rakenduseeskirjades, kuid mitte hiljem kui 29. aprillist 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. jaanuar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 97, 9.4.2008, lk 72.

1

---

LISA

II LISA

Igas liikmesriigis rakendatava riikliku tsiviillennundusjulgestuse järelevalve programmi ühised kriteeriumid

1.   MÕISTED

| 1.1. | Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
  1)   „aastane reisijatehulk”– saabuvate, lahkuvate ja transiitreisijate (loendatakse üks kord) koguarv;
  2)   „pädev asutus”– riiklik asutus, kelle liikmesriik on määruse artikli 9 kohaselt määranud vastutama oma riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi rakendamise kooskõlastamise ja järelevalve eest;
  3)   „audiitor”– isik, kelle ülesanne on teostada järelevalvet riiklikul tasandil pädeva asutuse nimel;
  4)   „sertifitseerimine”– pädeva asutuse poolt või tema nimel tehtud ametlik hindamine ja kinnitus, et isikul on vajalik pädevus, et täita audiitori ülesandeid pädeva asutuse poolt kindlaks määratud nõuetekohasel tasemel;
  5)   „järelevalvetegevus”– käesoleva määruse ja riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi rakendamise hindamiseks kasutatud menetlus või protsess;
  6)   „puudus”– lennundusjulgestuse nõuete mittenõuetekohane täitmine;
  7)   „inspekteerimine”– julgestusmeetmete ja -menetluste rakendamise kontrollimine, et teha kindlaks, kas neid teostatakse tõhusalt ja nõutavate normide kohaselt, ning et tuvastada kõik puudused;
  8)   „vestlus”– audiitori teostatav suuline kontroll, et teha kindlaks konkreetsete julgestusmeetmete või -menetluste rakendamine;
  9)   „vaatlus”– audiitori teostatav visuaalne kontroll, et teha kindlaks julgestusmeetmete või -menetluste rakendamine;
  10)   „esinduslik valim”– võimalike järelevalvevõimaluste hulgast tehtud valik, mis on piisav oma arvult ja ulatuselt, et selle alusel saaks teha üldisi järeldusi standardite rakendamise kohta;
  11)   „julgestusaudit”– julgestusmeetmete ja -menetluste kõikide aspektide põhjalik kontrollimine, et teha kindlaks, kas neid rakendatakse täielikult ja järjepidevalt;
  12)   „test”– lennundusjulgestuse meetmete testimine, mille käigus pädev asutus simuleerib kavatsust sooritada õigusvastane tegu eesmärgiga kontrollida olemasolevate julgestusmeetmete rakendamise tõhusust;
  13)   „kontrollimine”– audiitori tegevus, mille abil tehakse kindlaks, kas konkreetset julgestusmeedet tegelikult kasutatakse;
  14)   „haavatavus”– rakendatavate meetmete ja menetluste nõrk koht, mida võidakse ära kasutada õigusvastase teo toimepanekuks. |
| --- | --- |

1.1.

Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „aastane reisijatehulk”– saabuvate, lahkuvate ja transiitreisijate (loendatakse üks kord) koguarv;

2)   „pädev asutus”– riiklik asutus, kelle liikmesriik on määruse artikli 9 kohaselt määranud vastutama oma riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi rakendamise kooskõlastamise ja järelevalve eest;

3)   „audiitor”– isik, kelle ülesanne on teostada järelevalvet riiklikul tasandil pädeva asutuse nimel;

4)   „sertifitseerimine”– pädeva asutuse poolt või tema nimel tehtud ametlik hindamine ja kinnitus, et isikul on vajalik pädevus, et täita audiitori ülesandeid pädeva asutuse poolt kindlaks määratud nõuetekohasel tasemel;

5)   „järelevalvetegevus”– käesoleva määruse ja riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi rakendamise hindamiseks kasutatud menetlus või protsess;

6)   „puudus”– lennundusjulgestuse nõuete mittenõuetekohane täitmine;

7)   „inspekteerimine”– julgestusmeetmete ja -menetluste rakendamise kontrollimine, et teha kindlaks, kas neid teostatakse tõhusalt ja nõutavate normide kohaselt, ning et tuvastada kõik puudused;

8)   „vestlus”– audiitori teostatav suuline kontroll, et teha kindlaks konkreetsete julgestusmeetmete või -menetluste rakendamine;

9)   „vaatlus”– audiitori teostatav visuaalne kontroll, et teha kindlaks julgestusmeetmete või -menetluste rakendamine;

10)   „esinduslik valim”– võimalike järelevalvevõimaluste hulgast tehtud valik, mis on piisav oma arvult ja ulatuselt, et selle alusel saaks teha üldisi järeldusi standardite rakendamise kohta;

11)   „julgestusaudit”– julgestusmeetmete ja -menetluste kõikide aspektide põhjalik kontrollimine, et teha kindlaks, kas neid rakendatakse täielikult ja järjepidevalt;

12)   „test”– lennundusjulgestuse meetmete testimine, mille käigus pädev asutus simuleerib kavatsust sooritada õigusvastane tegu eesmärgiga kontrollida olemasolevate julgestusmeetmete rakendamise tõhusust;

13)   „kontrollimine”– audiitori tegevus, mille abil tehakse kindlaks, kas konkreetset julgestusmeedet tegelikult kasutatakse;

14)   „haavatavus”– rakendatavate meetmete ja menetluste nõrk koht, mida võidakse ära kasutada õigusvastase teo toimepanekuks.

2.   PÄDEVA ASUTUSE VOLITUSED

| 2.1. | Liikmesriigid annavad käesoleva määruse ja selle rakendusaktidega seotud kõikide nõuete järelevalveks ja jõustamiseks vajalikud volitused, sealhulgas õiguse määrata karistusi vastavalt artiklile 21. |
| --- | --- |

2.1.

Liikmesriigid annavad käesoleva määruse ja selle rakendusaktidega seotud kõikide nõuete järelevalveks ja jõustamiseks vajalikud volitused, sealhulgas õiguse määrata karistusi vastavalt artiklile 21.

| 2.2. | Pädev asutus teostab järelevalvetegevust ja tal on õigus nõuda tuvastatud puuduste kõrvaldamist kindla tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

2.2.

Pädev asutus teostab järelevalvetegevust ja tal on õigus nõuda tuvastatud puuduste kõrvaldamist kindla tähtaja jooksul.

| 2.3. | Puuduste kõrvaldamiseks ja täitemeetmete jaoks tuleb kehtestada astmeline ja proportsionaalne lähenemisviis. Kõnealune lähenemisviis koosneb astmelistest meetmetest, mida jätkatakse seni, kuni puudus on kõrvaldatud, ja mis sisaldavad järgmist:






  a) | nõuanded ja soovitused; |
| --- | --- | --- |

2.3.

Puuduste kõrvaldamiseks ja täitemeetmete jaoks tuleb kehtestada astmeline ja proportsionaalne lähenemisviis. Kõnealune lähenemisviis koosneb astmelistest meetmetest, mida jätkatakse seni, kuni puudus on kõrvaldatud, ja mis sisaldavad järgmist:

a)

nõuanded ja soovitused;

| b) | ametlik hoiatus; |
| --- | --- |

b)

ametlik hoiatus;

| c) | täitemenetluse teatis; |
| --- | --- |

c)

täitemenetluse teatis;

| d) | halduskaristused ja kohtumenetlus. |
| --- | --- |

d)

halduskaristused ja kohtumenetlus.

Pädev asutus võib ühe või mitu astet vahele jätta, eriti kui tegemist on tõsise või korduva puudusega.

3.   RIIKLIKU JÄRELEVALVEPROGRAMMI EESMÄRGID JA SISU

| 3.1. | Riikliku järelevalveprogrammi eesmärk on kontrollida, et lennundusjulgestuse meetmeid rakendatakse tõhusalt ja nõuetekohaselt, ning määrata kindlaks käesoleva määruse ja riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi sätete järgimise tase järelevalvetegevuse abil. |
| --- | --- |

3.1.

Riikliku järelevalveprogrammi eesmärk on kontrollida, et lennundusjulgestuse meetmeid rakendatakse tõhusalt ja nõuetekohaselt, ning määrata kindlaks käesoleva määruse ja riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi sätete järgimise tase järelevalvetegevuse abil.

| 3.2. | Riiklik järelevalveprogramm sisaldab järgmist:






  a) | organisatsiooniline struktuur, vastutus ja vahendid; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Riiklik järelevalveprogramm sisaldab järgmist:

a)

organisatsiooniline struktuur, vastutus ja vahendid;

| b) | audiitorite ametijuhendid ja nõutav kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

b)

audiitorite ametijuhendid ja nõutav kvalifikatsioon;

| c) | järelevalvetegevus, sealhulgas julgestusauditite, inspekteerimiste, testide ning tegelikule või võimalikule julgestusalasele rikkumisele järgnevate uurimiste ulatus, julgestusauditite ja inspekteerimiste sagedus ning samuti nõuetele vastavuse liigitus; |
| --- | --- |

c)

järelevalvetegevus, sealhulgas julgestusauditite, inspekteerimiste, testide ning tegelikule või võimalikule julgestusalasele rikkumisele järgnevate uurimiste ulatus, julgestusauditite ja inspekteerimiste sagedus ning samuti nõuetele vastavuse liigitus;

| d) | ülevaatused juhul, kui on põhjust julgestusvajadusi uuesti hinnata; |
| --- | --- |

d)

ülevaatused juhul, kui on põhjust julgestusvajadusi uuesti hinnata;

| e) | puuduste kõrvaldamine, millega seoses nähakse ette puudustest teatamist, järelmeetmeid ja parandusmeetmeid käsitlevad üksikasjad, et tagada lennundusjulgestuse nõuetele vastavus; |
| --- | --- |

e)

puuduste kõrvaldamine, millega seoses nähakse ette puudustest teatamist, järelmeetmeid ja parandusmeetmeid käsitlevad üksikasjad, et tagada lennundusjulgestuse nõuetele vastavus;

| f) | täitemeetmed ja vajaduse korral karistused vastavalt käesoleva lisa punktidele 2.1 ja 2.3; |
| --- | --- |

f)

täitemeetmed ja vajaduse korral karistused vastavalt käesoleva lisa punktidele 2.1 ja 2.3;

| g) | järelevalvetegevusega seotud aruandlus, sealhulgas vajaduse korral riiklike asutuste vaheline teabevahetus nõuetele vastavuse tasemete kohta; |
| --- | --- |

g)

järelevalvetegevusega seotud aruandlus, sealhulgas vajaduse korral riiklike asutuste vaheline teabevahetus nõuetele vastavuse tasemete kohta;

| h) | lennuväljade, käitajate ja üksuste sisejärelevalve meetmete jälgimine; |
| --- | --- |

h)

lennuväljade, käitajate ja üksuste sisejärelevalve meetmete jälgimine;

| i) | protsess, mille abil dokumenteeritakse ja analüüsitakse riiklike järelevalveprogrammide tulemusi, et teha kindlaks suundumused ja juhtida poliitika edasist arendamist. |
| --- | --- |

i)

protsess, mille abil dokumenteeritakse ja analüüsitakse riiklike järelevalveprogrammide tulemusi, et teha kindlaks suundumused ja juhtida poliitika edasist arendamist.

4.   JÄRELEVALVETEGEVUS

| 4.1. | Kõikide lennuväljade, käitajate ja muude üksuste üle, kellel on lennundusjulgestusalased kohustused, teostatakse regulaarset järelevalvet, et tagada puuduste kiire avastamine ja kõrvaldamine. |
| --- | --- |

4.1.

Kõikide lennuväljade, käitajate ja muude üksuste üle, kellel on lennundusjulgestusalased kohustused, teostatakse regulaarset järelevalvet, et tagada puuduste kiire avastamine ja kõrvaldamine.

| 4.2. | Järelevalvet teostatakse kooskõlas riikliku järelevalveprogrammiga, võttes arvesse ohutaset, toimingute liiki ja laadi, rakendamise nõudeid, lennuväljade, käitajate ja üksuste sisejärelevalve tulemusi ning muid tegureid ja hinnanguid, mis mõjutavad järelevalve sagedust. |
| --- | --- |

4.2.

Järelevalvet teostatakse kooskõlas riikliku järelevalveprogrammiga, võttes arvesse ohutaset, toimingute liiki ja laadi, rakendamise nõudeid, lennuväljade, käitajate ja üksuste sisejärelevalve tulemusi ning muid tegureid ja hinnanguid, mis mõjutavad järelevalve sagedust.

| 4.3. | Järelevalve hõlmab lennuväljade, käitajate ja muude üksuste sisejärelevalve meetmete rakendamist ja tõhusust. |
| --- | --- |

4.3.

Järelevalve hõlmab lennuväljade, käitajate ja muude üksuste sisejärelevalve meetmete rakendamist ja tõhusust.

| 4.4. | Iga lennuvälja järelevalve koosneb asjakohastest järelevalvetegevustest ja selle abil antakse terviklik ülevaade julgestusmeetmete rakendamisest kõnealuses valdkonnas. |
| --- | --- |

4.4.

Iga lennuvälja järelevalve koosneb asjakohastest järelevalvetegevustest ja selle abil antakse terviklik ülevaade julgestusmeetmete rakendamisest kõnealuses valdkonnas.

| 4.5. | Järelevalveprogrammi juhtimine, sellega seonduvate prioriteetide määramine ja korraldus peavad olema sõltumatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt võetavate meetmete operatiivsest rakendamisest. |
| --- | --- |

4.5.

Järelevalveprogrammi juhtimine, sellega seonduvate prioriteetide määramine ja korraldus peavad olema sõltumatud riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi kohaselt võetavate meetmete operatiivsest rakendamisest.

| 4.6. | Järelevalvetegevus hõlmab julgestusauditeid, inspekteerimisi ja teste. |
| --- | --- |

4.6.

Järelevalvetegevus hõlmab julgestusauditeid, inspekteerimisi ja teste.

5.   METOODIKA

| 5.1. | Järelevalvetegevuse metoodika vastab standardsele lähenemisviisile, mis sisaldab ülesannete jaotamist, planeerimist, ettevalmistust, kohapealset tegevust, tähelepanekute liigitamist, aruande koostamist ja puuduste kõrvaldamist. |
| --- | --- |

5.1.

Järelevalvetegevuse metoodika vastab standardsele lähenemisviisile, mis sisaldab ülesannete jaotamist, planeerimist, ettevalmistust, kohapealset tegevust, tähelepanekute liigitamist, aruande koostamist ja puuduste kõrvaldamist.

| 5.2. | Järelevalvetegevus põhineb süsteemsel teabekogumisel, milleks kasutatakse vaatlusi, vestlusi, dokumentidega tutvumist ja kontrollimisi. |
| --- | --- |

5.2.

Järelevalvetegevus põhineb süsteemsel teabekogumisel, milleks kasutatakse vaatlusi, vestlusi, dokumentidega tutvumist ja kontrollimisi.

| 5.3. | Järelevalve hõlmab nii ette teatatud kui ka ette teatamata tegevusi. |
| --- | --- |

5.3.

Järelevalve hõlmab nii ette teatatud kui ka ette teatamata tegevusi.

6.   JULGESTUSAUDITID

| 6.1. | Julgestusaudit hõlmab järgmist:






  a) | kõik lennuvälja julgestusmeetmed või |
| --- | --- | --- |

6.1.

Julgestusaudit hõlmab järgmist:

a)

kõik lennuvälja julgestusmeetmed või

| b) | kõik julgestusmeetmed, mida rakendatakse lennuvälja, terminali, käitaja või üksuse poolt, või |
| --- | --- |

b)

kõik julgestusmeetmed, mida rakendatakse lennuvälja, terminali, käitaja või üksuse poolt, või

| c) | riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi konkreetne osa. |
| --- | --- |

c)

riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi konkreetne osa.

| 6.2. | Julgestusauditi tegemise metoodika puhul võetakse arvesse järgmist:






  a) | julgestusauditist teatamine ja vajaduse korral auditieelse küsimustiku edastamine; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Julgestusauditi tegemise metoodika puhul võetakse arvesse järgmist:

a)

julgestusauditist teatamine ja vajaduse korral auditieelse küsimustiku edastamine;

| b) | ettevalmistusetapp, sealhulgas täidetud auditieelse küsimustiku ja muude asjakohaste dokumentide läbivaatamine; |
| --- | --- |

b)

ettevalmistusetapp, sealhulgas täidetud auditieelse küsimustiku ja muude asjakohaste dokumentide läbivaatamine;

| c) | sissejuhatav olukorra tutvustus lennuvälja/käitaja/üksuse esindajatele enne kohapealse järelevalvetegevuse algust; |
| --- | --- |

c)

sissejuhatav olukorra tutvustus lennuvälja/käitaja/üksuse esindajatele enne kohapealse järelevalvetegevuse algust;

| d) | kohapealne tegevus; |
| --- | --- |

d)

kohapealne tegevus;

| e) | järelhinnang ja aruandlus; |
| --- | --- |

e)

järelhinnang ja aruandlus;

| f) | puuduste tuvastamise korral nende kõrvaldamine ja kõnealuse tegevusega seotud järelevalve. |
| --- | --- |

f)

puuduste tuvastamise korral nende kõrvaldamine ja kõnealuse tegevusega seotud järelevalve.

| 6.3. | Selleks et tagada julgestusmeetmete rakendamine, peab julgestusaudit põhinema süsteemsel teabekogumisel, kasutades selleks ühte või mitut järgmistest meetoditest:






  a) | dokumentidega tutvumine; |
| --- | --- | --- |

6.3.

Selleks et tagada julgestusmeetmete rakendamine, peab julgestusaudit põhinema süsteemsel teabekogumisel, kasutades selleks ühte või mitut järgmistest meetoditest:

a)

dokumentidega tutvumine;

| b) | vaatlused; |
| --- | --- |

b)

vaatlused;

| c) | vestlused; |
| --- | --- |

c)

vestlused;

| d) | kontrollimine. |
| --- | --- |

d)

kontrollimine.

| 6.4. | Lennuväljadel, mille aastane reisijatehulk on rohkem kui kümme miljonit, tehakse kõiki lennundusjulgestusstandardeid hõlmav julgestusaudit vähemalt iga nelja aasta järel. Läbivaatamine hõlmab esinduslikku valimit teabest. |
| --- | --- |

6.4.

Lennuväljadel, mille aastane reisijatehulk on rohkem kui kümme miljonit, tehakse kõiki lennundusjulgestusstandardeid hõlmav julgestusaudit vähemalt iga nelja aasta järel. Läbivaatamine hõlmab esinduslikku valimit teabest.

7.   INSPEKTEERIMISED

| 7.1. | Inspekteerimine hõlmab vähemalt üht käesoleva määruse I lisa kohaste otseselt seotud julgestusmeetmete kogumit ja vastavaid rakendusakte, mida jälgitakse ühe tegevuse raames või mõistliku ajavahemiku jooksul, mis tavaliselt ei ületa kolme kuud. Läbivaatamine hõlmab esinduslikku valimit teabest. |
| --- | --- |

7.1.

Inspekteerimine hõlmab vähemalt üht käesoleva määruse I lisa kohaste otseselt seotud julgestusmeetmete kogumit ja vastavaid rakendusakte, mida jälgitakse ühe tegevuse raames või mõistliku ajavahemiku jooksul, mis tavaliselt ei ületa kolme kuud. Läbivaatamine hõlmab esinduslikku valimit teabest.

| 7.2. | Otseselt seotud julgestusmeetmete kogum tähendab kahte või mitut käesoleva määruse I lisas või vastavates rakendusaktides osutatud nõuet, mis mõjutavad üksteist niivõrd vahetult, et eesmärgi saavutamist saab piisavalt hinnata vaid juhul, kui neid vaadeldakse koos. Kõnealused kogumid on loetletud käesoleva lisa I liites. |
| --- | --- |

7.2.

Otseselt seotud julgestusmeetmete kogum tähendab kahte või mitut käesoleva määruse I lisas või vastavates rakendusaktides osutatud nõuet, mis mõjutavad üksteist niivõrd vahetult, et eesmärgi saavutamist saab piisavalt hinnata vaid juhul, kui neid vaadeldakse koos. Kõnealused kogumid on loetletud käesoleva lisa I liites.

| 7.3. | Inspekteerimistest ette ei teatata. Kui pädev asutus leiab, et see ei ole võimalik, võib inspekteerimistest ette teatada. Inspekteerimise teostamise metoodika puhul võetakse arvesse järgmist:






  a) | ettevalmistusetapp; |
| --- | --- | --- |

7.3.

Inspekteerimistest ette ei teatata. Kui pädev asutus leiab, et see ei ole võimalik, võib inspekteerimistest ette teatada. Inspekteerimise teostamise metoodika puhul võetakse arvesse järgmist:

a)

ettevalmistusetapp;

| b) | kohapealne tegevus; |
| --- | --- |

b)

kohapealne tegevus;

| c) | järelhinnang olenevalt järelevalvetegevuse sagedusest ja tulemustest; |
| --- | --- |

c)

järelhinnang olenevalt järelevalvetegevuse sagedusest ja tulemustest;

| d) | aruandlus/dokumenteerimine; |
| --- | --- |

d)

aruandlus/dokumenteerimine;

| e) | puuduste kõrvaldamine ja sellega seotud järelevalve. |
| --- | --- |

e)

puuduste kõrvaldamine ja sellega seotud järelevalve.

| 7.4. | Selleks et tagada julgestusmeetmete tõhusus, põhineb inspekteerimine süsteemsel teabekogumisel, kasutades selleks ühte või mitut järgmistest meetoditest:






  a) | dokumentidega tutvumine; |
| --- | --- | --- |

7.4.

Selleks et tagada julgestusmeetmete tõhusus, põhineb inspekteerimine süsteemsel teabekogumisel, kasutades selleks ühte või mitut järgmistest meetoditest:

a)

dokumentidega tutvumine;

| b) | vaatlused; |
| --- | --- |

b)

vaatlused;

| c) | vestlused; |
| --- | --- |

c)

vestlused;

| d) | kontrollimine. |
| --- | --- |

d)

kontrollimine.

| 7.5. | Lennuväljadel, mille aastane reisijatehulk on rohkem kui kaks miljonit, inspekteeritakse kõiki käesoleva määruse I lisa punktides 1–6 sätestatud otseselt seotud julgestusmeetmete kogumeid vähemalt iga 12 kuu järel, välja arvatud juhul, kui selle aja jooksul on toimunud auditeerimine. Pädev asutus määrab riskianalüüsi põhjal kindlaks kõikide I lisa punktides 7–12 käsitletud julgestusmeetmete inspekteerimise sageduse. |
| --- | --- |

7.5.

Lennuväljadel, mille aastane reisijatehulk on rohkem kui kaks miljonit, inspekteeritakse kõiki käesoleva määruse I lisa punktides 1–6 sätestatud otseselt seotud julgestusmeetmete kogumeid vähemalt iga 12 kuu järel, välja arvatud juhul, kui selle aja jooksul on toimunud auditeerimine. Pädev asutus määrab riskianalüüsi põhjal kindlaks kõikide I lisa punktides 7–12 käsitletud julgestusmeetmete inspekteerimise sageduse.

| 7.6. | Kui liikmesriigis ei ole lennuvälja, mille aastane reisijatehulk on rohkem kui kaks miljonit, kohaldatakse punktis 7.5 osutatud nõudeid liikmesriigi territooriumil asuva lennuvälja suhtes, mille aastane reisijatehulk on kõige suurem. |
| --- | --- |

7.6.

Kui liikmesriigis ei ole lennuvälja, mille aastane reisijatehulk on rohkem kui kaks miljonit, kohaldatakse punktis 7.5 osutatud nõudeid liikmesriigi territooriumil asuva lennuvälja suhtes, mille aastane reisijatehulk on kõige suurem.

8.   TESTID

| 8.1. | Teste tehakse vähemalt järgmiste julgestusmeetmete rakendamise tõhususe kontrollimiseks:






  a) | julgestuspiirangualadele juurdepääsu kontroll; |
| --- | --- | --- |

8.1.

Teste tehakse vähemalt järgmiste julgestusmeetmete rakendamise tõhususe kontrollimiseks:

a)

julgestuspiirangualadele juurdepääsu kontroll;

| b) | õhusõiduki kaitse; |
| --- | --- |

b)

õhusõiduki kaitse;

| c) | reisijate ja käsipagasi läbivaatus; |
| --- | --- |

c)

reisijate ja käsipagasi läbivaatus;

| d) | personali ja neil kaasas olevate esemete läbivaatus; |
| --- | --- |

d)

personali ja neil kaasas olevate esemete läbivaatus;

| e) | registreeritud pagasi kaitse; |
| --- | --- |

e)

registreeritud pagasi kaitse;

| f) | kauba või posti läbivaatus; |
| --- | --- |

f)

kauba või posti läbivaatus;

| g) | kauba ja posti kaitse. |
| --- | --- |

g)

kauba ja posti kaitse.

| 8.2. | Koostatakse testiprotokoll, mis sisaldab ka metoodikat ja mille puhul võetakse arvesse õiguslikke, julgestus- ja operatiivnõudeid. Metoodika käsitleb järgmist:






  a) | ettevalmistusetapp; |
| --- | --- | --- |

8.2.

Koostatakse testiprotokoll, mis sisaldab ka metoodikat ja mille puhul võetakse arvesse õiguslikke, julgestus- ja operatiivnõudeid. Metoodika käsitleb järgmist:

a)

ettevalmistusetapp;

| b) | kohapealne tegevus; |
| --- | --- |

b)

kohapealne tegevus;

| c) | järelhinnang olenevalt järelevalvetegevuse sagedusest ja tulemustest; |
| --- | --- |

c)

järelhinnang olenevalt järelevalvetegevuse sagedusest ja tulemustest;

| d) | aruandlus/dokumenteerimine; |
| --- | --- |

d)

aruandlus/dokumenteerimine;

| e) | puuduste kõrvaldamine ja sellega seotud järelevalve. |
| --- | --- |

e)

puuduste kõrvaldamine ja sellega seotud järelevalve.

9.   ÜLEVAATUSED

| 9.1. | Ülevaatusi tehakse siis, kui pädev asutus leiab, et toiminguid on vaja uuesti hinnata, et teha kindlaks ja kõrvaldada nõrgad kohad. Kui tuvastatakse nõrk koht, nõuab pädev asutus ohu suurusele vastavate kompenseerivate kaitsemeetmete võtmist. |
| --- | --- |

9.1.

Ülevaatusi tehakse siis, kui pädev asutus leiab, et toiminguid on vaja uuesti hinnata, et teha kindlaks ja kõrvaldada nõrgad kohad. Kui tuvastatakse nõrk koht, nõuab pädev asutus ohu suurusele vastavate kompenseerivate kaitsemeetmete võtmist.

10.   ARUANDLUS

| 10.1. | Järelevalvetegevuse kohta antakse aru või see dokumenteeritakse standardiseeritud kujul, mis võimaldab suundumuste pidevat analüüsimist. |
| --- | --- |

10.1.

Järelevalvetegevuse kohta antakse aru või see dokumenteeritakse standardiseeritud kujul, mis võimaldab suundumuste pidevat analüüsimist.

| 10.2. | Hõlmata tuleks järgmisi elemente:






  a) | tegevuse liik; |
| --- | --- | --- |

10.2.

Hõlmata tuleks järgmisi elemente:

a)

tegevuse liik;

| b) | lennuväli, käitaja või üksus, kelle üle järelevalvet teostatakse; |
| --- | --- |

b)

lennuväli, käitaja või üksus, kelle üle järelevalvet teostatakse;

| c) | tegevuse kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

tegevuse kuupäev ja kellaaeg;

| d) | tegevuse teostanud audiitorite nimed; |
| --- | --- |

d)

tegevuse teostanud audiitorite nimed;

| e) | tegevuse ulatus; |
| --- | --- |

e)

tegevuse ulatus;

| f) | tähelepanekud ja vastavad riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi sätted; |
| --- | --- |

f)

tähelepanekud ja vastavad riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi sätted;

| g) | nõuetele vastavuse liigitus; |
| --- | --- |

g)

nõuetele vastavuse liigitus;

| h) | vajaduse korral soovitused puuduste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

h)

vajaduse korral soovitused puuduste kõrvaldamiseks;

| i) | vajaduse korral puuduste kõrvaldamise ajakava. |
| --- | --- |

i)

vajaduse korral puuduste kõrvaldamise ajakava.

| 10.3. | Puuduste tuvastamise korral edastab pädev asutus vastavad tähelepanekud järelevalve alla kuuluvatele lennuväljadele, käitajatele või üksustele. |
| --- | --- |

10.3.

Puuduste tuvastamise korral edastab pädev asutus vastavad tähelepanekud järelevalve alla kuuluvatele lennuväljadele, käitajatele või üksustele.

11.   NÕUETELE VASTAVUSE ÜHTNE LIIGITUS

| 11.1. | Järelevalvetegevusega hinnatakse riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi rakendamist, kasutades selleks II lisas sätestatud ühtlustatud liigitussüsteemi. |
| --- | --- |

11.1.

Järelevalvetegevusega hinnatakse riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi rakendamist, kasutades selleks II lisas sätestatud ühtlustatud liigitussüsteemi.

12.   PUUDUSTE KÕRVALDAMINE

| 12.1. | Tuvastatud puudusi tuleb asuda kõrvaldama kohe. Kui puuduste kõrvaldamine ei ole kohe võimalik, võetakse kompenseerivad meetmed. |
| --- | --- |

12.1.

Tuvastatud puudusi tuleb asuda kõrvaldama kohe. Kui puuduste kõrvaldamine ei ole kohe võimalik, võetakse kompenseerivad meetmed.

| 12.2. | Pädev asutus kohustab järelevalve alla kuuluvaid lennuväljasid, käitajaid või üksusi esitama heakskiidu saamiseks tegevuskava, mis käsitleb aruannetes välja toodud puudusi ja puuduste kõrvaldamise ajakava, ning kinnituse selle kohta, et puuduste kõrvaldamine on lõpule viidud. |
| --- | --- |

12.2.

Pädev asutus kohustab järelevalve alla kuuluvaid lennuväljasid, käitajaid või üksusi esitama heakskiidu saamiseks tegevuskava, mis käsitleb aruannetes välja toodud puudusi ja puuduste kõrvaldamise ajakava, ning kinnituse selle kohta, et puuduste kõrvaldamine on lõpule viidud.

13.   PUUDUSTE KÕRVALDAMISE KONTROLLIMISEGA SEOTUD JÄRELMEETMED

| 13.1. | Pärast seda kui järelevalve alla kuuluv lennuväli, käitaja või üksus on kinnitanud, et kõik puudused on kõrvaldatud, kontrollib pädev asutus heastavate meetmete võtmist. |
| --- | --- |

13.1.

Pärast seda kui järelevalve alla kuuluv lennuväli, käitaja või üksus on kinnitanud, et kõik puudused on kõrvaldatud, kontrollib pädev asutus heastavate meetmete võtmist.

| 13.2. | Järelmeetmete puhul kasutatakse kõige asjakohasemat järelevalvemeetodit. |
| --- | --- |

13.2.

Järelmeetmete puhul kasutatakse kõige asjakohasemat järelevalvemeetodit.

14.   AUDIITORITE PIISAV ARV

| 14.1. | Kõik liikmesriigid tagavad, et kogu järelevalvetegevuse jaoks oleks pädeva asutuse käsutuses piisav arv audiitoreid, kes tegutsevad otseselt pädeva asutuse alluvuses või tema järelevalve all. |
| --- | --- |

14.1.

Kõik liikmesriigid tagavad, et kogu järelevalvetegevuse jaoks oleks pädeva asutuse käsutuses piisav arv audiitoreid, kes tegutsevad otseselt pädeva asutuse alluvuses või tema järelevalve all.

15.   AUDIITORITE KVALIFIKATSIOONIKRITEERIUMID

| 15.1. | Kõik liikmesriigid tagavad, et pädeva asutuse nimel tegutsevatel audiitoritel






  a) | ei ole lepingulisi ega rahalisi kohustusi järelevalve alla kuuluva lennuvälja, käitaja või üksuse suhtes ja |
| --- | --- | --- |

15.1.

Kõik liikmesriigid tagavad, et pädeva asutuse nimel tegutsevatel audiitoritel

a)

ei ole lepingulisi ega rahalisi kohustusi järelevalve alla kuuluva lennuvälja, käitaja või üksuse suhtes ja

| b) | on vajalik pädevus, mis hõlmab piisavat teoreetilist ja praktilist kogemust asjaomases valdkonnas. |
| --- | --- |

b)

on vajalik pädevus, mis hõlmab piisavat teoreetilist ja praktilist kogemust asjaomases valdkonnas.

Audiitorid on pädeva asutuse poolt sertifitseeritud või samaväärselt tunnustatud.

| 15.2. | Audiitoritel on järgmine pädevus:






  a) | arusaamine praegu kehtivatest julgestusmeetmetest ja sellest, kuidas neid kohaldatakse kontrollitavate toimingute suhtes, sealhulgas






  — | arusaamine julgestuspõhimõtetest; |
| --- | --- | --- | --- |

15.2.

Audiitoritel on järgmine pädevus:

a)

arusaamine praegu kehtivatest julgestusmeetmetest ja sellest, kuidas neid kohaldatakse kontrollitavate toimingute suhtes, sealhulgas

—

arusaamine julgestuspõhimõtetest;

| — | arusaamine järelevalveülesannetest; |
| --- | --- |

—

arusaamine järelevalveülesannetest;

| — | arusaamine inimeste tegutsemisvõimet mõjutavatest teguritest; |
| --- | --- |

—

arusaamine inimeste tegutsemisvõimet mõjutavatest teguritest;

| b) | julgestustehnoloogiate ja -meetodite praktiline tundmine; |
| --- | --- |

b)

julgestustehnoloogiate ja -meetodite praktiline tundmine;

| c) | teadmised järelevalve põhimõtetest, menetlustest ja meetoditest; |
| --- | --- |

c)

teadmised järelevalve põhimõtetest, menetlustest ja meetoditest;

| d) | kontrollitavate toimingute praktiline tundmine; |
| --- | --- |

d)

kontrollitavate toimingute praktiline tundmine;

| e) | arusaamine audiitori rollist ja volitustest. |
| --- | --- |

e)

arusaamine audiitori rollist ja volitustest.

| 15.3. | Audiitorid läbivad piisava sagedusega täienduskoolituse, et tagada olemasoleva pädevuse säilimine ja uute oskuste omandamine, et võtta arvesse julgestusvaldkonna arengut. |
| --- | --- |

15.3.

Audiitorid läbivad piisava sagedusega täienduskoolituse, et tagada olemasoleva pädevuse säilimine ja uute oskuste omandamine, et võtta arvesse julgestusvaldkonna arengut.

16.   AUDIITORITE VOLITUSED

| 16.1. | Järelevalvetegevust teostavatele audiitoritele antakse oma ülesannete täitmiseks vajaliku teabe saamiseks piisavad volitused. |
| --- | --- |

16.1.

Järelevalvetegevust teostavatele audiitoritele antakse oma ülesannete täitmiseks vajaliku teabe saamiseks piisavad volitused.

| 16.2. | Audiitoritel on kaasas isikut tõendav dokument, mis annab neile õiguse teostada pädeva asutuse nimel järelevalvetegevust ja võimaldab juurdepääsu kõikidele nõutavatele aladele. |
| --- | --- |

16.2.

Audiitoritel on kaasas isikut tõendav dokument, mis annab neile õiguse teostada pädeva asutuse nimel järelevalvetegevust ja võimaldab juurdepääsu kõikidele nõutavatele aladele.

| 16.3. | Audiitoritel on õigus






  a) | saada viivitamatu juurdepääs kõikidele nõutavatele aladele, sealhulgas õhusõidukile ja hoonetele järelevalve eesmärgil, ja |
| --- | --- | --- |

16.3.

Audiitoritel on õigus

a)

saada viivitamatu juurdepääs kõikidele nõutavatele aladele, sealhulgas õhusõidukile ja hoonetele järelevalve eesmärgil, ja

| b) | nõuda julgestusmeetmete nõuetekohast rakendamist või nende kordamist. |
| --- | --- |

b)

nõuda julgestusmeetmete nõuetekohast rakendamist või nende kordamist.

| 16.4. | Audiitoritele antud volituste tulemusel tegutseb pädev asutus punkti 2.3 kohaselt järgmistel juhtudel:






  a) | audiitori töö tahtlik takistamine või tõkestamine; |
| --- | --- | --- |

16.4.

Audiitoritele antud volituste tulemusel tegutseb pädev asutus punkti 2.3 kohaselt järgmistel juhtudel:

a)

audiitori töö tahtlik takistamine või tõkestamine;

| b) | suutmatus anda audiitori taotletud teavet või teabe andmisest keeldumine; |
| --- | --- |

b)

suutmatus anda audiitori taotletud teavet või teabe andmisest keeldumine;

| c) | kui audiitorile antakse tahtlikult väära või eksitavat teavet ja |
| --- | --- |

c)

kui audiitorile antakse tahtlikult väära või eksitavat teavet ja

| d) | audiitorina esinemine pettuse eesmärgil. |
| --- | --- |

d)

audiitorina esinemine pettuse eesmärgil.

17.   PARIMAD TAVAD

| 17.1. | Liikmesriigid teavitavad komisjoni järelevalveprogrammide, auditi metoodikate ja audiitoritega seotud headest tavadest. Komisjon vahetab seda teavet teiste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

17.1.

Liikmesriigid teavitavad komisjoni järelevalveprogrammide, auditi metoodikate ja audiitoritega seotud headest tavadest. Komisjon vahetab seda teavet teiste liikmesriikidega.

18.   ARUANDLUS KOMISJONILE

| 18.1. | Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal aruande meetmetest, mida nad käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks on võtnud, ja lennundusjulgestuse olukorrast nende territooriumil asuvatel lennuväljadel. Aruande vaatlusperiood on 1. jaanuarist 31. detsembrini. Aruanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu. |
| --- | --- |

18.1.

Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal aruande meetmetest, mida nad käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks on võtnud, ja lennundusjulgestuse olukorrast nende territooriumil asuvatel lennuväljadel. Aruande vaatlusperiood on 1. jaanuarist 31. detsembrini. Aruanne esitatakse kolme kuu jooksul pärast vaatlusperioodi lõppu.

| 18.2. | Aruanne koostatakse vastavalt III lisale, kasutades komisjoni etteantud tüüpvormi. |
| --- | --- |

18.2.

Aruanne koostatakse vastavalt III lisale, kasutades komisjoni etteantud tüüpvormi.

| 18.3. | Komisjon annab kõnealuste aruannete põhjal tehtud järeldustest teada liikmesriikidele. |
| --- | --- |

18.3.

Komisjon annab kõnealuste aruannete põhjal tehtud järeldustest teada liikmesriikidele.

I liide

Otseselt seotud julgestusmeetmete kogumis sisalduvad elemendid

II lisa punktis 7.1 osutatud otseselt seotud julgestusmeetmete kogumid sisaldavad järgmisi käesoleva määruse I lisas esitatud elemente ja kõnealuse määruse rakendusaktide vastavaid sätteid.

Punkt 1. Lennujaama julgestus:

| i) | punkt 1.1 või |
| --- | --- |

i)

punkt 1.1 või

| ii) | punkt 1.2 (v.a isikute ja sõidukite läbipääsulubadega seotud sätted) või |
| --- | --- |

ii)

punkt 1.2 (v.a isikute ja sõidukite läbipääsulubadega seotud sätted) või

| iii) | punkt 1.2 (isikute läbipääsulubadega seotud sätted) või |
| --- | --- |

iii)

punkt 1.2 (isikute läbipääsulubadega seotud sätted) või

| iv) | punkt 1.2 (sõidukite läbipääsulubadega seotud sätted) või |
| --- | --- |

iv)

punkt 1.2 (sõidukite läbipääsulubadega seotud sätted) või

| v) | punkt 1.3 ja punkti 12 asjaomased elemendid või |
| --- | --- |

v)

punkt 1.3 ja punkti 12 asjaomased elemendid või

| vi) | punkt 1.4 või |
| --- | --- |

vi)

punkt 1.4 või

| vii) | punkt 1.5. |
| --- | --- |

vii)

punkt 1.5.

Punkt 2. Lennujaamade piiritletud alad:

kogu punkt.

Punkt 3. Õhusõiduki julgestus:

| i) | punkt 3.1 või |
| --- | --- |

i)

punkt 3.1 või

| ii) | punkt 3.2. |
| --- | --- |

ii)

punkt 3.2.

Punkt 4. Reisijad ja käsipagas:

| i) | punkt 4.1 ja punkti 12 asjaomased elemendid või |
| --- | --- |

i)

punkt 4.1 ja punkti 12 asjaomased elemendid või

| ii) | punkt 4.2 või |
| --- | --- |

ii)

punkt 4.2 või

| iii) | punkt 4.3. |
| --- | --- |

iii)

punkt 4.3.

Punkt 5. Registreeritud pagas:

| i) | punkt 5.1 ja punkti 12 asjaomased elemendid või |
| --- | --- |

i)

punkt 5.1 ja punkti 12 asjaomased elemendid või

| ii) | punkt 5.2 või |
| --- | --- |

ii)

punkt 5.2 või

| iii) | punkt 5.3. |
| --- | --- |

iii)

punkt 5.3.

Punkt 6. Kaup ja post:

| i) | kõik kokkuleppelise esindaja kohaldatud läbivaatuse ja julgestuskontrolli meetmetega seotud sätted, v.a allpool alapunktides ii–v esitatud, või |
| --- | --- |

i)

kõik kokkuleppelise esindaja kohaldatud läbivaatuse ja julgestuskontrolli meetmetega seotud sätted, v.a allpool alapunktides ii–v esitatud, või

| ii) | kõik tuntud saatja kohaldatud julgestuskontrolli meetmetega seotud sätted või |
| --- | --- |

ii)

kõik tuntud saatja kohaldatud julgestuskontrolli meetmetega seotud sätted või

| iii) | kõik esindaja teenuseid kasutavate kaubasaatjatega seotud sätted või |
| --- | --- |

iii)

kõik esindaja teenuseid kasutavate kaubasaatjatega seotud sätted või

| iv) | kõik kauba ja posti veoga seotud sätted või |
| --- | --- |

iv)

kõik kauba ja posti veoga seotud sätted või

| v) | kõik kauba ja posti kaitsega lennujaamas seotud sätted. |
| --- | --- |

v)

kõik kauba ja posti kaitsega lennujaamas seotud sätted.

Punkt 7. Lennuettevõtja post ja lennuettevõtja saadetised:

kogu punkt.

Punkt 8. Pardavarud:

kogu punkt.

Punkt 9. Lennujaama varud:

kogu punkt.

Punkt 10. Julgestusmeetmed lennu ajal:

kogu punkt.

Punkt 11. Personali töölevõtmine ja väljaõpe:

| i) | kõik lennuvälja, lennuettevõtja või üksuse personali töölevõtmisega seotud sätted või |
| --- | --- |

i)

kõik lennuvälja, lennuettevõtja või üksuse personali töölevõtmisega seotud sätted või

| ii) | kõik lennuvälja, lennuettevõtja või üksuse personali väljaõppega seotud sätted. |
| --- | --- |

ii)

kõik lennuvälja, lennuettevõtja või üksuse personali väljaõppega seotud sätted.

II liide

Nõuetele vastavuse ühtlustatud liigitussüsteem

Riikliku tsiviillennunduse julgestusprogrammi rakendamise hindamisel kohaldatakse järgmist nõuetele vastavuse liigitussüsteemi.

| | Julgestusaudit | Inspekteerimine | Test |
| --- | --- | --- | --- |
| Vastab täielikult nõuetele | | | |
| Vastab nõuetele, aga soovitav täiustada | | | |
| Ei vasta nõuetele | | | |
| Ei vasta nõuetele, tõsised puudused | | | |
| Ei kohaldata | | | |
| Ei leidnud kinnitust | | | |

Julgestusaudit

Inspekteerimine

Test

Vastab täielikult nõuetele

Image

Image

Image

Vastab nõuetele, aga soovitav täiustada

Image

Image

Image

Ei vasta nõuetele

Image

Image

Image

Ei vasta nõuetele, tõsised puudused

Image

Image

Image

Ei kohaldata

Image

Image

Ei leidnud kinnitust

Image

Image

Image

III liide

KOMISJONILE ESITATAVA ARUANDE SISU

1.   Organisatsiooniline struktuur, vastutus ja vahendid

| a) | Järelevalveasutuse struktuur, vastutus ja vahendid, sealhulgas tulevikus kavandatavad muudatused (vt punkti 3.2 alapunkt a). |
| --- | --- |

a)

Järelevalveasutuse struktuur, vastutus ja vahendid, sealhulgas tulevikus kavandatavad muudatused (vt punkti 3.2 alapunkt a).

| b) | Audiitorite praegune ja kavandatav arv (vt punkt 14). |
| --- | --- |

b)

Audiitorite praegune ja kavandatav arv (vt punkt 14).

| c) | Audiitorite läbitud koolitus (vt punkt 15.2). |
| --- | --- |

c)

Audiitorite läbitud koolitus (vt punkt 15.2).

2.   Järelevalvetegevus

Kogu järelevalvetegevus, täpsustades järgmised:

| a) | liik (julgestusaudit, esialgne inspekteerimine, järelinspekteerimine, test, muu); |
| --- | --- |

a)

liik (julgestusaudit, esialgne inspekteerimine, järelinspekteerimine, test, muu);

| b) | lennuväljad, käitajad ja üksused, kelle üle järelevalvet teostatakse; |
| --- | --- |

b)

lennuväljad, käitajad ja üksused, kelle üle järelevalvet teostatakse;

| c) | ulatus; |
| --- | --- |

c)

ulatus;

| d) | sagedus ja |
| --- | --- |

d)

sagedus ja

| e) | kohapeal oldud inimtööpäevad kokku. |
| --- | --- |

e)

kohapeal oldud inimtööpäevad kokku.

3.   Puuduste kõrvaldamine

| a) | Puuduste kõrvaldamise meetmete rakendamise olukord. |
| --- | --- |

a)

Puuduste kõrvaldamise meetmete rakendamise olukord.

| b) | Peamised võetud või kavandatavad meetmed (nt uute ametikohtade loomine, seadmete ostmine, ehitustööd) ja puuduste kõrvaldamisel tehtud edusammud. |
| --- | --- |

b)

Peamised võetud või kavandatavad meetmed (nt uute ametikohtade loomine, seadmete ostmine, ehitustööd) ja puuduste kõrvaldamisel tehtud edusammud.

| c) | Kasutatavad täitemeetmed (vt punkti 3.2 alapunkt f). |
| --- | --- |

c)

Kasutatavad täitemeetmed (vt punkti 3.2 alapunkt f).

4.   Üldised andmed ja suundumused

| a) | Aastane reisijatehulk ja kaubaveomaht ning lendude koguarv riigis. |
| --- | --- |

a)

Aastane reisijatehulk ja kaubaveomaht ning lendude koguarv riigis.

| b) | Lennuväljade nimekiri kategooriate kaupa. |
| --- | --- |

b)

Lennuväljade nimekiri kategooriate kaupa.

| c) | Riigi territooriumil tegutsevate lennuettevõtjate arv kategooriate kaupa (riiklik, EL, kolmas riik). |
| --- | --- |

c)

Riigi territooriumil tegutsevate lennuettevõtjate arv kategooriate kaupa (riiklik, EL, kolmas riik).

| d) | Kokkuleppeliste esindajate arv. |
| --- | --- |

d)

Kokkuleppeliste esindajate arv.

| e) | Toitlustusettevõtete arv. |
| --- | --- |

e)

Toitlustusettevõtete arv.

| f) | Koristusettevõtete arv. |
| --- | --- |

f)

Koristusettevõtete arv.

| g) | Muude selliste üksuste ligikaudne arv, kellel on lennundusjulgestusalased kohustused (tuntud saatjad, maapealse käitluse ettevõtted). |
| --- | --- |

g)

Muude selliste üksuste ligikaudne arv, kellel on lennundusjulgestusalased kohustused (tuntud saatjad, maapealse käitluse ettevõtted).

5.   Lennundusjulgestuse olukord lennujaamades

Lennundusjulgestuse üldine olukord liikmesriigis.

---

| 12.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 19/2010,

11. jaanuar 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 12. jaanuaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. jaanuar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 49,6 |
| TN | 104,3 |
| TR | 92,9 |
| ZZ | 82,3 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 115,2 |
| MA | 76,9 |
| TR | 117,1 |
| ZZ | 121,0 |
| 0709 90 70 | MA | 110,7 |
| TR | 107,5 |
| ZZ | 109,1 |
| 0805 10 20 | EG | 46,2 |
| IL | 56,2 |
| MA | 41,9 |
| TR | 54,3 |
| ZZ | 49,7 |
| 0805 20 10 | MA | 75,6 |
| TR | 64,0 |
| ZZ | 69,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 54,4 |
| IL | 68,6 |
| JM | 118,7 |
| MA | 83,8 |
| TR | 67,7 |
| ZZ | 78,6 |
| 0805 50 10 | EG | 74,9 |
| MA | 65,5 |
| TR | 66,4 |
| ZZ | 68,9 |
| 0808 10 80 | CA | 84,4 |
| CN | 90,0 |
| MK | 25,2 |
| US | 114,4 |
| ZZ | 78,5 |
| 0808 20 50 | CN | 36,4 |
| US | 102,1 |
| ZZ | 69,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

49,6

TN

104,3

TR

92,9

ZZ

82,3

0707 00 05

EG

174,9

JO

115,2

MA

76,9

TR

117,1

ZZ

121,0

0709 90 70

MA

110,7

TR

107,5

ZZ

109,1

0805 10 20

EG

46,2

IL

56,2

MA

41,9

TR

54,3

ZZ

49,7

0805 20 10

MA

75,6

TR

64,0

ZZ

69,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

54,4

IL

68,6

JM

118,7

MA

83,8

TR

67,7

ZZ

78,6

0805 50 10

EG

74,9

MA

65,5

TR

66,4

ZZ

68,9

0808 10 80

CA

84,4

CN

90,0

MK

25,2

US

114,4

ZZ

78,5

0808 20 50

CN

36,4

US

102,1

ZZ

69,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 12.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/17

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2010/1/EL,

8. jaanuar 2010,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) II, III ja IV lisa

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 14 teise lõigu punkte c ja d,

olles konsulteerinud asjaomaste liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2000/29/EÜ on sätestatud teatavad alad, mida tuleb tunnustada kaitstavate aladena. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2000/29/EÜ on sätestatud teatavad alad, mida tuleb tunnustada kaitstavate aladena.

| (2) | Komisjoni 4. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 690/2008, millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad, (2) tunnistati Itaalia Veneto piirkonna teatavad osad 31. märtsini 2010 kahjuliku organismi Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes kaitstavateks aladeks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 4. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 690/2008, millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad, (2) tunnistati Itaalia Veneto piirkonna teatavad osad 31. märtsini 2010 kahjuliku organismi Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes kaitstavateks aladeks.

| (3) | Pärast tähelepanekuid, mis komisjon oli teinud selle kahjuliku organismi esinemise kohta Veneto piirkonna teatavates osades 31. augustist kuni 11. septembrini 2009 kestnud kontrollkäigul Itaalias, teatas Itaalia 23. oktoobril 2009 komisjonile Veneto piirkonnas 2009. aasta septembris ja oktoobris teostatud viimase vaatluse tulemused selle kahjuliku organismi esinemise kohta. Viimase vaatluse tulemused näitavad, et Veneetsia provintsis on 14 kohta, kus kõnealune kahjulik organism on esinenud vähemalt viimasel kolmel järjestikusel aastal, vaatamata Itaalia ametiasutuste võetud vastumeetmetele. Järelikult on kõnealused meetmed osutunud kasutuks. |
| --- | --- |

(3)

Pärast tähelepanekuid, mis komisjon oli teinud selle kahjuliku organismi esinemise kohta Veneto piirkonna teatavates osades 31. augustist kuni 11. septembrini 2009 kestnud kontrollkäigul Itaalias, teatas Itaalia 23. oktoobril 2009 komisjonile Veneto piirkonnas 2009. aasta septembris ja oktoobris teostatud viimase vaatluse tulemused selle kahjuliku organismi esinemise kohta. Viimase vaatluse tulemused näitavad, et Veneetsia provintsis on 14 kohta, kus kõnealune kahjulik organism on esinenud vähemalt viimasel kolmel järjestikusel aastal, vaatamata Itaalia ametiasutuste võetud vastumeetmetele. Järelikult on kõnealused meetmed osutunud kasutuks.

| (4) | Viimase vaatluse tulemusi arutati 19. ja 20. oktoobril 2009 taimetervise alalise komitee kohtumisel. Jõuti järeldusele, et Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. esinemist tuleb Veneetsia provintsis pidada tõendatuks. Seepärast ei tohiks kõnealune provints enam olla kantud direktiivi 2000/29/EÜ II, III ja IV lisasse kõnealuse kahjuliku organismi suhtes kaitstava alana. |
| --- | --- |

(4)

Viimase vaatluse tulemusi arutati 19. ja 20. oktoobril 2009 taimetervise alalise komitee kohtumisel. Jõuti järeldusele, et Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. esinemist tuleb Veneetsia provintsis pidada tõendatuks. Seepärast ei tohiks kõnealune provints enam olla kantud direktiivi 2000/29/EÜ II, III ja IV lisasse kõnealuse kahjuliku organismi suhtes kaitstava alana.

| (5) | Šveitsi taimekaitsealastest õigusaktidest selgub, et Šveitsis ei tunnustata alates 15. novembrist 2009 Fribourgi ja Vaudi kantonit enam Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes kaitstava alana. Seetõttu tuleks välja jätta erand, mille kohaselt lubatakse nimetatud piirkondadest erinõuete täitmise korral teatavat importi teatavatele kaitstavatele aladele, ja seepärast tuleks direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa B osa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Šveitsi taimekaitsealastest õigusaktidest selgub, et Šveitsis ei tunnustata alates 15. novembrist 2009 Fribourgi ja Vaudi kantonit enam Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes kaitstava alana. Seetõttu tuleks välja jätta erand, mille kohaselt lubatakse nimetatud piirkondadest erinõuete täitmise korral teatavat importi teatavatele kaitstavatele aladele, ja seepärast tuleks direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa B osa vastavalt muuta.

| (6) | Direktiivi 2000/29/EÜ II, III ja IV lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Direktiivi 2000/29/EÜ II, III ja IV lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2000/29/EÜ II, III ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

Ülevõtmine

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 28. veebruariks 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. märtsist 2010.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused õigus- ja haldusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. jaanuar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  ELT L 193, 22.7.2008, lk 1.

2

---

LISA

Direktiivi 2000/29/EÜ II, III ja IV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | II lisa B osa punkti b alapunktis 2 asendatakse kolmanda veeru tekst kaitstava(te) ala(de) kohta järgmisega:
  „E, EE, F (Korsika), IRL, I (Abruzzo, Apuulia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna (Parma ja Piacenza provints), Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (välja arvatud Mantua provints), Marche, Molise, Piemonte, Sardiinia, Sitsiilia, Toskaana, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto (välja arvatud Rovigo ja Veneetsia provints, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano ja Vescovana omavalitsusüksus Padova provintsis ning riigi maanteest A4 lõuna pool asuv Verona provintsi ala)), LV, LT, P, SI (välja arvatud Gorenjska, Koroška, Maribori ja Notranjska piirkond), SK (välja arvatud omavalitsusüksused Blahová, Horné Mýto ja Okoč (Dunajská Streda maakond), Hronovce ja Hronské Kľačany (Levice maakond), Málinec (Poltári maakond), Hrhov (Rožňava maakond), Veľké Ripňany (Topoľčany maakond), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše ja Zatín (Trebišovi maakond)), FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared).” |
| --- | --- |

1)

II lisa B osa punkti b alapunktis 2 asendatakse kolmanda veeru tekst kaitstava(te) ala(de) kohta järgmisega:

„E, EE, F (Korsika), IRL, I (Abruzzo, Apuulia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna (Parma ja Piacenza provints), Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (välja arvatud Mantua provints), Marche, Molise, Piemonte, Sardiinia, Sitsiilia, Toskaana, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto (välja arvatud Rovigo ja Veneetsia provints, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano ja Vescovana omavalitsusüksus Padova provintsis ning riigi maanteest A4 lõuna pool asuv Verona provintsi ala)), LV, LT, P, SI (välja arvatud Gorenjska, Koroška, Maribori ja Notranjska piirkond), SK (välja arvatud omavalitsusüksused Blahová, Horné Mýto ja Okoč (Dunajská Streda maakond), Hronovce ja Hronské Kľačany (Levice maakond), Málinec (Poltári maakond), Hrhov (Rožňava maakond), Veľké Ripňany (Topoľčany maakond), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše ja Zatín (Trebišovi maakond)), FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared).”

| 2) | III lisa B osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktis 1 asendatakse teise veeru tekst kaitstava(te) ala(de) kohta järgmisega:
  „E, EE, F (Korsika), IRL, I (Abruzzo, Apuulia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna (Parma ja Piacenza provints), Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (välja arvatud Mantua provints), Marche, Molise, Piemonte, Sardiinia, Sitsiilia, Toskaana, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto (välja arvatud Rovigo ja Veneetsia provints, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano ja Vescovana omavalitsusüksus Padova provintsis ning riigi maanteest A4 lõuna pool asuv Verona provintsi ala)), LV, LT, P, SI (välja arvatud Gorenjska, Koroška, Maribori ja Notranjska piirkonnad), SK (välja arvatud omavalitsusüksused Blahová, Horné Mýto ja Okoč (Dunajská Streda maakond), Hronovce ja Hronské Kľačany (Levice maakond), Málinec (Poltári maakond), Hrhov (Rožňava maakond), Veľké Ripňany (Topoľčany maakond), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše ja Zatín (Trebišovi maakond)), FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared).”; |
| --- | --- | --- |

2)

III lisa B osa muudetakse järgmiselt:

a)

punktis 1 asendatakse teise veeru tekst kaitstava(te) ala(de) kohta järgmisega:

„E, EE, F (Korsika), IRL, I (Abruzzo, Apuulia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna (Parma ja Piacenza provints), Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (välja arvatud Mantua provints), Marche, Molise, Piemonte, Sardiinia, Sitsiilia, Toskaana, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto (välja arvatud Rovigo ja Veneetsia provints, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano ja Vescovana omavalitsusüksus Padova provintsis ning riigi maanteest A4 lõuna pool asuv Verona provintsi ala)), LV, LT, P, SI (välja arvatud Gorenjska, Koroška, Maribori ja Notranjska piirkonnad), SK (välja arvatud omavalitsusüksused Blahová, Horné Mýto ja Okoč (Dunajská Streda maakond), Hronovce ja Hronské Kľačany (Levice maakond), Málinec (Poltári maakond), Hrhov (Rožňava maakond), Veľké Ripňany (Topoľčany maakond), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše ja Zatín (Trebišovi maakond)), FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared).”;

| b) | punktis 2 asendatakse teise veeru tekst kaitstava(te) ala(de) kohta järgmisega:
  „E, EE, F (Korsika), IRL, I (Abruzzo, Apuulia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna (Parma ja Piacenza provints), Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (välja arvatud Mantua provints), Marche, Molise, Piemonte, Sardiinia, Sitsiilia, Toskaana, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto (välja arvatud Rovigo ja Veneetsia provints, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano ja Vescovana omavalitsusüksus Padova provintsis ning riigi maanteest A4 lõuna pool asuv Verona provintsi ala)), LV, LT, P, SI (välja arvatud Gorenjska, Koroška, Maribori ja Notranjska piirkond), SK (välja arvatud omavalitsusüksused Blahová, Horné Mýto ja Okoč (Dunajská Streda maakond), Hronovce ja Hronské Kľačany (Levice maakond), Málinec (Poltári maakond), Hrhov (Rožňava maakond), Veľké Ripňany (Topoľčany maakond), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše ja Zatín (Trebišovi maakond)), FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared).”. |
| --- | --- |

b)

punktis 2 asendatakse teise veeru tekst kaitstava(te) ala(de) kohta järgmisega:

„E, EE, F (Korsika), IRL, I (Abruzzo, Apuulia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna (Parma ja Piacenza provints), Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (välja arvatud Mantua provints), Marche, Molise, Piemonte, Sardiinia, Sitsiilia, Toskaana, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto (välja arvatud Rovigo ja Veneetsia provints, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano ja Vescovana omavalitsusüksus Padova provintsis ning riigi maanteest A4 lõuna pool asuv Verona provintsi ala)), LV, LT, P, SI (välja arvatud Gorenjska, Koroška, Maribori ja Notranjska piirkond), SK (välja arvatud omavalitsusüksused Blahová, Horné Mýto ja Okoč (Dunajská Streda maakond), Hronovce ja Hronské Kľačany (Levice maakond), Málinec (Poltári maakond), Hrhov (Rožňava maakond), Veľké Ripňany (Topoľčany maakond), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše ja Zatín (Trebišovi maakond)), FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared).”.

| 3) | IV lisa B osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 21 muudetakse järgmiselt:






  i) | teises veerus erinõuete kohta asendatakse punkt c järgmisega:






  „c) | taimed on pärit Šveitsi kantonist Valais või”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

3)

IV lisa B osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 21 muudetakse järgmiselt:

i)

teises veerus erinõuete kohta asendatakse punkt c järgmisega:

„c)

taimed on pärit Šveitsi kantonist Valais või”;

| ii) | kolmanda veeru tekst kaitstava(te) ala(de) kohta asendatakse järgmisega:
  „E, EE, F (Korsika), IRL, I (Abruzzo, Apuulia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna (Parma ja Piacenza provints), Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (välja arvatud Mantua provints), Marche, Molise, Piemonte, Sardiinia, Sitsiilia, Toskaana, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto (välja arvatud Rovigo ja Veneetsia provints, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano ja Vescovana omavalitsusüksus Padova provintsis ning riigi maanteest A4 lõuna pool asuv Verona provintsi ala)), LV, LT, P, SI (välja arvatud Gorenjska, Koroška, Maribori ja Notranjska piirkond), SK (välja arvatud omavalitsusüksused Blahová, Horné Mýto ja Okoč (Dunajská Streda maakond), Hronovce ja Hronské Kľačany (Levice maakond), Málinec (Poltári maakond), Hrhov (Rožňava maakond), Veľké Ripňany (Topoľčany maakond), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše ja Zatín (Trebišovi maakond)), FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared).”; |
| --- | --- |

ii)

kolmanda veeru tekst kaitstava(te) ala(de) kohta asendatakse järgmisega:

„E, EE, F (Korsika), IRL, I (Abruzzo, Apuulia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna (Parma ja Piacenza provints), Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (välja arvatud Mantua provints), Marche, Molise, Piemonte, Sardiinia, Sitsiilia, Toskaana, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto (välja arvatud Rovigo ja Veneetsia provints, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano ja Vescovana omavalitsusüksus Padova provintsis ning riigi maanteest A4 lõuna pool asuv Verona provintsi ala)), LV, LT, P, SI (välja arvatud Gorenjska, Koroška, Maribori ja Notranjska piirkond), SK (välja arvatud omavalitsusüksused Blahová, Horné Mýto ja Okoč (Dunajská Streda maakond), Hronovce ja Hronské Kľačany (Levice maakond), Málinec (Poltári maakond), Hrhov (Rožňava maakond), Veľké Ripňany (Topoľčany maakond), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše ja Zatín (Trebišovi maakond)), FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared).”;

| b) | punkti 21.3 muudetakse järgmiselt:






  i) | teises veerus erinõuete kohta asendatakse punkt b järgmisega:






  „b) | on pärit Šveitsi kantonist Valais või”: |
| --- | --- | --- | --- |

b)

punkti 21.3 muudetakse järgmiselt:

i)

teises veerus erinõuete kohta asendatakse punkt b järgmisega:

„b)

on pärit Šveitsi kantonist Valais või”:

| ii) | kolmanda veeru tekst kaitstava(te) ala(de) kohta asendatakse järgmisega:
  „E, EE, F (Korsika), IRL, I (Abruzzo, Apuulia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna (Parma ja Piacenza provints), Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (välja arvatud Mantua provints), Marche, Molise, Piemonte, Sardiinia, Sitsiilia, Toskaana, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto (välja arvatud Rovigo ja Veneetsia provints, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano ja Vescovana omavalitsusüksus Padova provintsis ning riigi maanteest A4 lõuna pool asuv Verona provintsi ala)), LV, LT, P, SI (välja arvatud Gorenjska, Koroška, Maribori ja Notranjska piirkond), SK (välja arvatud omavalitsusüksused Blahová, Horné Mýto ja Okoč (Dunajská Streda maakond), Hronovce ja Hronské Kľačany (Levice maakond), Málinec (Poltári maakond), Hrhov (Rožňava maakond), Veľké Ripňany (Topoľčany maakond), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše ja Zatín (Trebišovi maakond)), FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared).”. |
| --- | --- |

ii)

kolmanda veeru tekst kaitstava(te) ala(de) kohta asendatakse järgmisega:

„E, EE, F (Korsika), IRL, I (Abruzzo, Apuulia, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna (Parma ja Piacenza provints), Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (välja arvatud Mantua provints), Marche, Molise, Piemonte, Sardiinia, Sitsiilia, Toskaana, Umbria, Valle d’Aosta, Veneto (välja arvatud Rovigo ja Veneetsia provints, Castelbaldo, Barbona, Boara Pisani, Masi, Piacenza d’Adige, S. Urbano ja Vescovana omavalitsusüksus Padova provintsis ning riigi maanteest A4 lõuna pool asuv Verona provintsi ala)), LV, LT, P, SI (välja arvatud Gorenjska, Koroška, Maribori ja Notranjska piirkond), SK (välja arvatud omavalitsusüksused Blahová, Horné Mýto ja Okoč (Dunajská Streda maakond), Hronovce ja Hronské Kľačany (Levice maakond), Málinec (Poltári maakond), Hrhov (Rožňava maakond), Veľké Ripňany (Topoľčany maakond), Kazimír, Luhyňa, Malý Horeš, Svätuše ja Zatín (Trebišovi maakond)), FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared).”.

---

OTSUSED

| 12.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/21 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/21

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

10. detsember 2009,

müntide emissiooni 2010. aasta mahu heakskiitmise kohta

(EKP/2009/25)

(2010/14/EL)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 128 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | alates 1. jaanuarist 1999 on Euroopa Keskpangal (EKP) euro kasutusele võtnud liikmesriikide (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) poolt emiteeritud müntide emissiooni mahu heakskiitmise ainuõigus. |
| --- | --- |

(1)

alates 1. jaanuarist 1999 on Euroopa Keskpangal (EKP) euro kasutusele võtnud liikmesriikide (edaspidi „osalevad liikmesriigid”) poolt emiteeritud müntide emissiooni mahu heakskiitmise ainuõigus.

| (2) | Osalevad liikmesriigid on EKP-le heakskiitmiseks esitanud oma prognoosi 2010. aastal emiteeritavate euro müntide mahu kohta koos täiendavate selgitavate märkustega prognoosimise metodoloogia kohta, |
| --- | --- |

(2)

Osalevad liikmesriigid on EKP-le heakskiitmiseks esitanud oma prognoosi 2010. aastal emiteeritavate euro müntide mahu kohta koos täiendavate selgitavate märkustega prognoosimise metodoloogia kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

2010. aastal emiteeritavate euro müntide mahu heakskiitmine

EKP kiidab heaks osalevate liikmesriikide poolt 2010. aastal emiteeritavate euro müntide mahu vastavalt kirjeldusele järgmises tabelis:

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | Ringluseks kavandatud müntide emissioon ja ringluseks mitte kavandatud meenemüntide emissioon 2010. aastal |
| Belgia | 105,2 |
| Saksamaa | 668,0 |
| Iirimaa | 43,0 |
| Kreeka | 55,0 |
| Hispaania | 210,0 |
| Prantsusmaa | 290,0 |
| Itaalia | 283,0 |
| Küpros | 18,1 |
| Luksemburg | 40,0 |
| Malta | 10,5 |
| Holland | 54,0 |
| Austria | 306,0 |
| Portugal | 50,0 |
| Sloveenia | 30,0 |
| Slovakkia | 62,0 |
| Soome | 60,0 |

(miljonit eurot)

Ringluseks kavandatud müntide emissioon ja ringluseks mitte kavandatud meenemüntide emissioon 2010. aastal

Belgia

105,2

Saksamaa

668,0

Iirimaa

43,0

Kreeka

55,0

Hispaania

210,0

Prantsusmaa

290,0

Itaalia

283,0

Küpros

18,1

Luksemburg

40,0

Malta

10,5

Holland

54,0

Austria

306,0

Portugal

50,0

Sloveenia

30,0

Slovakkia

62,0

Soome

60,0

Artikkel 2

Lõppsäte

Käesolev otsus on adresseeritud osalevatele liikmesriikidele.

Frankfurt Maini ääres, 10. detsember 2009

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

Parandused

| 12.1.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 7/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 7/22

---

Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed parandused

(kodifitseeritud versioon)

(
  Euroopa Liidu Teataja L 343, 22. detsember 2009
  )

| 1. | Leheküljel 51 põhjenduses 4 |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 51 põhjenduses 4

asendatakse

„Säilitamaks tasakaalu GATTi lepinguga kehtestatud ...”

järgmisega:

„Säilitamaks tasakaalu GATTiga kehtestatud ...”

| 2. | Põhjendused 7, 8 ja 9 lehekülgedel 51–52 jäetakse välja ning põhjendused 10–34 lehekülgedel 52–53 nummerdatakse ümber põhjendusteks 7–31. |
| --- | --- |

2.

Põhjendused 7, 8 ja 9 lehekülgedel 51–52 jäetakse välja ning põhjendused 10–34 lehekülgedel 52–53 nummerdatakse ümber põhjendusteks 7–31.

| 3. | Uues põhjenduses 19 (vana põhjendus 22) leheküljel 53 |
| --- | --- |

3.

Uues põhjenduses 19 (vana põhjendus 22) leheküljel 53

asendatakse

„... ja kuni WTO dumpinguvastase komitee ...”

järgmisega:

„... ja kuni Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) dumpinguvastase komitee ...”

| 4. | Uues põhjenduses 20 (vana põhjendus 23) leheküljel 53 |
| --- | --- |

4.

Uues põhjenduses 20 (vana põhjendus 23) leheküljel 53

asendatakse

„... tollimaksust, mida võib importijatele juba anda, võib anda ka ...”

järgmisega:

„... tollimaksust, mida võib importijatele juba anda käesoleva määruse alusel, võib anda ka ...”

| 5. | Leheküljel 55 artikli 2 lõike 7 punkti a joonealuses märkuses 1 |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 55 artikli 2 lõike 7 punkti a joonealuses märkuses 1

asendatakse

| „(1) | Sealhulgas Aserbaidžaan, Valgevene, Põhja-Korea, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan.” |
| --- | --- |

„(1)

Sealhulgas Aserbaidžaan, Valgevene, Põhja-Korea, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan.”

järgmisega:

| „(1) | Sealhulgas Albaania, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Põhja-Korea, Kõrgõzstan, Moldova, Mongoolia, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan.” |
| --- | --- |

„(1)

Sealhulgas Albaania, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Gruusia, Põhja-Korea, Kõrgõzstan, Moldova, Mongoolia, Tadžikistan, Türkmenistan, Usbekistan.”

| 6. | Leheküljel 55 artikli 2 lõike 7 punktis b |
| --- | --- |

6.

Leheküljel 55 artikli 2 lõike 7 punktis b

asendatakse

„Kasahstanist ning muudest mitteturumajanduslikest riikidest ...”

järgmisega:

„Hiina Rahvavabariigist, Vietnamist ja Kasahstanist ning muudest mitteturumajanduslikest riikidest ...”

| 7. | Leheküljel 65 artikli 12 pealkirjas |
| --- | --- |

7.

Leheküljel 65 artikli 12 pealkirjas

asendatakse

„Kordusuurimine”

järgmisega:

„Muudatuste arvessevõtmine”

| 8. | Artikli 12 lõike 2 esimene ja teine lõik leheküljel 65 ühendatakse üheks lõiguks. |
| --- | --- |

8.

Artikli 12 lõike 2 esimene ja teine lõik leheküljel 65 ühendatakse üheks lõiguks.

| 9. | II lisa vastavustabelit leheküljel 73 muudetakse järgmiselt: |
| --- | --- |

9.

II lisa vastavustabelit leheküljel 73 muudetakse järgmiselt:

| „... | ... |
| --- | --- |
| — | Artikli 4 lõike 2 teine lõik |
| Artikli 4 lõiked 3 ja 4 | Artikli 4 lõiked 3 ja 4 |
| Artiklid 5–17 | Artiklid 5–17 |
| Artikli 18 lõiked 1–4 | Artikli 18 lõiked 1–4 |
| Artikli 18 lõike 5 esimene lause | Artikli 18 lõike 5 esimene lõik |
| Artikli 18 lõike 5 teine lause | Artikli 18 lõike 5 teine lõik |
| Artikli 18 lõige 6 | Artikli 18 lõige 6 |
| Artiklid 19–22 | Artiklid 19–22 |
| Artikkel 23 | — |
| — | ... |
| ... | ...” |

„...

...

—

Artikli 4 lõike 2 teine lõik

Artikli 4 lõiked 3 ja 4

Artikli 4 lõiked 3 ja 4

Artiklid 5–17

Artiklid 5–17

Artikli 18 lõiked 1–4

Artikli 18 lõiked 1–4

Artikli 18 lõike 5 esimene lause

Artikli 18 lõike 5 esimene lõik

Artikli 18 lõike 5 teine lause

Artikli 18 lõike 5 teine lõik

Artikli 18 lõige 6

Artikli 18 lõige 6

Artiklid 19–22

Artiklid 19–22

Artikkel 23

—

—

...

...

...”

---