# Euroopan unionin L 16/2010

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2010.016.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 16 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 53. vuosikerta21. tammikuu 2010 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2010.016.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 16

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

53. vuosikerta21. tammikuu 2010

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EU) N:o 50/2010, annettu 20 päivänä tammikuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 51/2010, annettu 20 päivänä tammikuuta 2010, asetuksella (EY) N:o 969/2006 avatusta maissia koskevasta yhteisön tariffikiintiöstä 8 ja 15 päivän tammikuuta 2010 välisenä aikana jätettyihin tuontitodistushakemuksiin sovellettavasta jakokertoimesta | 3 |
| | | Komission asetus (EU) N:o 52/2010, annettu 20 päivänä tammikuuta 2010, asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 4 |
| | | SUUNTAVIIVAT |
| | | 2010/34/EU |
| | * | Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 4 päivänä joulukuuta 2009, raha-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta (EKP/2009/23) | 6 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EU) N:o 50/2010, annettu 20 päivänä tammikuuta 2010, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

Komission asetus (EU) N:o 51/2010, annettu 20 päivänä tammikuuta 2010, asetuksella (EY) N:o 969/2006 avatusta maissia koskevasta yhteisön tariffikiintiöstä 8 ja 15 päivän tammikuuta 2010 välisenä aikana jätettyihin tuontitodistushakemuksiin sovellettavasta jakokertoimesta

3

Komission asetus (EU) N:o 52/2010, annettu 20 päivänä tammikuuta 2010, asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

4

SUUNTAVIIVAT

2010/34/EU

*

Euroopan keskuspankin suuntaviivat, annettu 4 päivänä joulukuuta 2009, raha-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta (EKP/2009/23)

(EKP/2009/23)

6

| | | IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen soveltamiseksi ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/35/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 28 päivänä lokakuuta 2009, valtiontuesta C 29/06, jonka Italia on myöntänyt kalatalousalan osuuskuntien ja niiden yhteenliittymien rakenneuudistukseen (tiedoksiannettu numerolla
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8040)

   (
  1
  ) | 48 |

IV   EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen soveltamiseksi ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

2010/35/EY

*

Komission päätös, tehty 28 päivänä lokakuuta 2009, valtiontuesta C 29/06, jonka Italia on myöntänyt kalatalousalan osuuskuntien ja niiden yhteenliittymien rakenneuudistukseen (tiedoksiannettu numerolla
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8040)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8040)

1

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 21.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 16/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 16/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 50/2010,

annettu 20 päivänä tammikuuta 2010,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä tammikuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä tammikuuta 2010.

Komission puolesta Puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | JO | 64,0 |
| MA | 52,0 |
| TN | 112,1 |
| TR | 100,0 |
| ZZ | 82,0 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 101,4 |
| MA | 78,1 |
| TR | 109,1 |
| ZZ | 115,9 |
| 0709 90 70 | MA | 113,2 |
| TR | 132,4 |
| ZZ | 122,8 |
| 0805 10 20 | EG | 51,5 |
| IL | 58,8 |
| MA | 51,3 |
| TN | 67,4 |
| TR | 54,6 |
| ZZ | 56,7 |
| 0805 20 10 | IL | 166,5 |
| MA | 83,8 |
| ZZ | 125,2 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 52,8 |
| EG | 77,8 |
| IL | 80,4 |
| JM | 109,6 |
| MA | 93,3 |
| PK | 41,0 |
| TR | 83,1 |
| ZZ | 76,9 |
| 0805 50 10 | EG | 63,3 |
| IL | 67,0 |
| TR | 70,5 |
| ZZ | 66,9 |
| 0808 10 80 | CA | 75,3 |
| CL | 60,1 |
| CN | 67,4 |
| MK | 24,7 |
| US | 133,6 |
| ZZ | 72,2 |
| 0808 20 50 | CN | 61,8 |
| US | 103,1 |
| ZZ | 82,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

JO

64,0

MA

52,0

TN

112,1

TR

100,0

ZZ

82,0

0707 00 05

EG

174,9

JO

101,4

MA

78,1

TR

109,1

ZZ

115,9

0709 90 70

MA

113,2

TR

132,4

ZZ

122,8

0805 10 20

EG

51,5

IL

58,8

MA

51,3

TN

67,4

TR

54,6

ZZ

56,7

0805 20 10

IL

166,5

MA

83,8

ZZ

125,2

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

52,8

EG

77,8

IL

80,4

JM

109,6

MA

93,3

PK

41,0

TR

83,1

ZZ

76,9

0805 50 10

EG

63,3

IL

67,0

TR

70,5

ZZ

66,9

0808 10 80

CA

75,3

CL

60,1

CN

67,4

MK

24,7

US

133,6

ZZ

72,2

0808 20 50

CN

61,8

US

103,1

ZZ

82,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 21.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 16/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 16/3

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 51/2010,

annettu 20 päivänä tammikuuta 2010,

asetuksella (EY) N:o 969/2006 avatusta maissia koskevasta yhteisön tariffikiintiöstä 8 ja 15 päivän tammikuuta 2010 välisenä aikana jätettyihin tuontitodistushakemuksiin sovellettavasta jakokertoimesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission asetuksella (EY) N:o 969/2006 (3) avataan 242 074 maissitonnin vuotuinen tuontitariffikiintiö (järjestysnumero 09.4131). |
| --- | --- |

(1)

Komission asetuksella (EY) N:o 969/2006 (3) avataan 242 074 maissitonnin vuotuinen tuontitariffikiintiö (järjestysnumero 09.4131).

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 969/2006 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan osakiintiön numero 1 määräksi 121 037 tonnia 1 päivän tammikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2010 välisellä ajanjaksolla. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 969/2006 2 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan osakiintiön numero 1 määräksi 121 037 tonnia 1 päivän tammikuuta ja 30 päivän kesäkuuta 2010 välisellä ajanjaksolla.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 969/2006 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti annetun tiedonannon mukaan mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti 8 ja 15 päivän tammikuuta 2010 kello 13.00 Brysselin aikaa välisenä aikana jätetyt hakemukset koskevat käytettävissä olevia määriä suurempia määriä. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 969/2006 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti annetun tiedonannon mukaan mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti 8 ja 15 päivän tammikuuta 2010 kello 13.00 Brysselin aikaa välisenä aikana jätetyt hakemukset koskevat käytettävissä olevia määriä suurempia määriä. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava haettuihin määriin sovellettava jakokerroin.

| (4) | Lisäksi on aiheellista lopettaa tuontitodistusten myöntäminen asetuksen (EY) N:o 969/2006 mukaisesti kuluvan osakiintiön ajaksi. |
| --- | --- |

(4)

Lisäksi on aiheellista lopettaa tuontitodistusten myöntäminen asetuksen (EY) N:o 969/2006 mukaisesti kuluvan osakiintiön ajaksi.

| (5) | Tuontitodistusten myöntämismenettelyn tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu, |
| --- | --- |

(5)

Tuontitodistusten myöntämismenettelyn tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Kaikkien niiden asetuksessa (EY) N:o 969/2006 tarkoitettua alakiintiötä koskevien tuontitodistushakemusten perusteella, jotka on jätetty 8 ja 15 päivän tammikuuta 2010 kello 13.00 Brysselin aikaa välisenä aikana, myönnetään todistus haetuille määrille siten, että niihin sovellettava jakokerroin on 78,205593 prosenttia.

2.   Keskeytetään 15 päivästä tammikuuta 2010 kello 13.00 Brysselin aikaa alkaen haettuja määriä koskevien tuontitodistusten myöntäminen kuluvalta osakiintiökaudelta.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä tammikuuta 2010.

Komission puolesta Puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EUVL L 176, 30.6.2006, s. 44.

3

---

| 21.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 16/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 16/4

---

KOMISSION ASETUS (EU) N:o 52/2010,

annettu 20 päivänä tammikuuta 2010,

asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2009/10 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 877/2009 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 35/2010 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2009/10 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 877/2009 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EU) N:o 35/2010 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EY) N:o 877/2009 markkinointivuodeksi 2009/10 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 21 päivänä tammikuuta 2010.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä tammikuuta 2010.

Komission puolesta Puheenjohtajan nimissä

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 253, 25.9.2009, s. 3.

3

(4)  EUVL L 10, 15.1.2010, s. 12.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 21 päivästä tammikuuta 2010

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 46,85 | 0,00 |
| 1701 11 90 (1) | 46,85 | 0,85 |
| 1701 12 10 (1) | 46,85 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 46,85 | 0,55 |
| 1701 91 00 (2) | 52,07 | 1,85 |
| 1701 99 10 (2) | 52,07 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 52,07 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,52 | 0,21 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

46,85

0,00

1701 11 90 (1)

46,85

0,85

1701 12 10 (1)

46,85

0,00

1701 12 90 (1)

46,85

0,55

1701 91 00 (2)

52,07

1,85

1701 99 10 (2)

52,07

0,00

1701 99 90 (2)

52,07

0,00

1702 90 95 (3)

0,52

0,21

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

SUUNTAVIIVAT

| 21.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 16/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 16/6

---

EUROOPAN KESKUSPANKIN SUUNTAVIIVAT,

annettu 4 päivänä joulukuuta 2009,

raha-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastoista annettujen suuntaviivojen EKP/2007/9 muuttamisesta

(EKP/2009/23)

(2010/34/EU)

EUROOPAN KESKUSPANKIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön ja erityisesti sen 5.1, 12.1 ja 14.3 artiklan,

ottaa huomioon korkotilastoista, jotka koskevat rahalaitosten soveltamia kotitalouksien ja yritysten talletus- ja lainakorkoja, 20 päivänä joulukuuta 2001 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) (1),

ottaa huomioon arvopaperistamisiin osallistuvien erityisyhteisöjen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista 19 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 24/2009 (EKP/2008/30) (2),

ottaa huomioon rahalaitossektorin taseesta 19 päivänä joulukuuta 2008 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) (3),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Raha-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastoista annetut suuntaviivat EKP/2007/9 (4) pitäisi yhdenmukaistaa uudelleen laaditun asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) sekä korkotilastoista, jotka koskevat rahalaitosten soveltamia kotitalouksien ja yritysten talletus- ja lainakorkoja, annetun asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) muuttamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 290/2009 (EKP/2009/7) (5) kanssa. |
| --- | --- |

(1)

Raha-, rahoituslaitos- ja rahoitusmarkkinatilastoista annetut suuntaviivat EKP/2007/9 (4) pitäisi yhdenmukaistaa uudelleen laaditun asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) sekä korkotilastoista, jotka koskevat rahalaitosten soveltamia kotitalouksien ja yritysten talletus- ja lainakorkoja, annetun asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) muuttamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2009 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 290/2009 (EKP/2009/7) (5) kanssa.

| (2) | Rahamarkkinarahastoja koskevien tietojen estimointimenettelyä ja mahdollisimman edustavan tiedonantajien perusjoukon valintaa varten tarvitaan uudet standardit. |
| --- | --- |

(2)

Rahamarkkinarahastoja koskevien tietojen estimointimenettelyä ja mahdollisimman edustavan tiedonantajien perusjoukon valintaa varten tarvitaan uudet standardit.

| (3) | Uuden rahamarkkinarahastotaseen olisi oltava yhteenlaskettu tase ja yhdenmukainen sijoitusrahastojen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista 27 päivänä heinäkuuta 2007 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 958/2007 (EKP/2007/8) (6) mukaisen taseen kanssa. Raportointitaakkaa voidaan pienentää tehostamalla luottolaitos- ja rahamarkkinarahastotaseiden laatimista niin, että luottolaitostase tuotetaan muita rahalaitoksia ja rahamarkkinarahastoja koskevien tietojen erotuksena. |
| --- | --- |

(3)

Uuden rahamarkkinarahastotaseen olisi oltava yhteenlaskettu tase ja yhdenmukainen sijoitusrahastojen saamisia ja velkoja koskevista tilastoista 27 päivänä heinäkuuta 2007 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 958/2007 (EKP/2007/8) (6) mukaisen taseen kanssa. Raportointitaakkaa voidaan pienentää tehostamalla luottolaitos- ja rahamarkkinarahastotaseiden laatimista niin, että luottolaitostase tuotetaan muita rahalaitoksia ja rahamarkkinarahastoja koskevien tietojen erotuksena.

| (4) | Arvopaperistamista ja rahalaitosten muille kuin rahalaitoksille myöntämien lainojen muita siirtoja koskevien tilastojen toimittaminen on käynyt tarpeettomaksi näitä tietoja koskevien, asetuksella (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) säädettyjen tehostettujen tiedonantovelvollisuuksien seurauksena. |
| --- | --- |

(4)

Arvopaperistamista ja rahalaitosten muille kuin rahalaitoksille myöntämien lainojen muita siirtoja koskevien tilastojen toimittaminen on käynyt tarpeettomaksi näitä tietoja koskevien, asetuksella (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) säädettyjen tehostettujen tiedonantovelvollisuuksien seurauksena.

| (5) | Kansalliset keskuspankit ovat suuntaviivojen EKP/2007/9 18 artiklan mukaisesti alkaneet toimittaa sijoitusrahastotilastoja muita rahoituksen välittäjiä koskevien tilastojen yhteydessä, minkä johdosta 14 artiklan 6 kohdan mukaisia siirtymäsäännöksiä ei enää tarvita. |
| --- | --- |

(5)

Kansalliset keskuspankit ovat suuntaviivojen EKP/2007/9 18 artiklan mukaisesti alkaneet toimittaa sijoitusrahastotilastoja muita rahoituksen välittäjiä koskevien tilastojen yhteydessä, minkä johdosta 14 artiklan 6 kohdan mukaisia siirtymäsäännöksiä ei enää tarvita.

| (6) | Luottojen määrän kehitystä koskevan taloudellisen ja rahatalouden analysoinnin tehostamiseksi on tarpeen asettaa uusia, euroalueen luottolaitosten yrityksille myöntämiä toimialoittain eriteltyjä lainoja koskevia raportointivaatimuksia. |
| --- | --- |

(6)

Luottojen määrän kehitystä koskevan taloudellisen ja rahatalouden analysoinnin tehostamiseksi on tarpeen asettaa uusia, euroalueen luottolaitosten yrityksille myöntämiä toimialoittain eriteltyjä lainoja koskevia raportointivaatimuksia.

| (7) | Koska maksujärjestelmien nimet muuttuvat usein, olisi suuntaviivojen EKP/2007/9 liitteessä III olevan 13 osan nimilista poistettava, |
| --- | --- |

(7)

Koska maksujärjestelmien nimet muuttuvat usein, olisi suuntaviivojen EKP/2007/9 liitteessä III olevan 13 osan nimilista poistettava,

ON ANTANUT NÄMÄ SUUNTAVIIVAT:

1 artikla

Muutetaan suuntaviivoja EKP/2007/9 seuraavasti:

| 1. | Korvataan 1 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  Takautuvia tietoja koskevat raportointivaatimukset koskevat ainoastaan 3, 6, 7, 10, 11, 14, 15, 16, 17 ja 18 a artiklassa vahvistettua raportointia.






  a) | Valtion liittyessä Euroopan unioniin ja/tai ottaessa euron käyttöön sovelletaan seuraavia sääntöjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta b alakohdan soveltamista:






  i) | EU:hun toukokuussa 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle takautuvat tiedot, jotka kattavat ainakin ajanjakson vuodesta 2004 lähtien; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Korvataan 1 artiklan 3 kohta seuraavasti:

Takautuvia tietoja koskevat raportointivaatimukset koskevat ainoastaan 3, 6, 7, 10, 11, 14, 15, 16, 17 ja 18 a artiklassa vahvistettua raportointia.

a)

Valtion liittyessä Euroopan unioniin ja/tai ottaessa euron käyttöön sovelletaan seuraavia sääntöjä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta b alakohdan soveltamista:

i)

EU:hun toukokuussa 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle takautuvat tiedot, jotka kattavat ainakin ajanjakson vuodesta 2004 lähtien;

| ii) | niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, jotka liittyivät EU:hun ennen toukokuuta 2004 mutta eivät ole näiden suuntaviivojen voimaantuloon mennessä ottaneet euroa käyttöön, ilmoittavat EKP:lle takautuvat tiedot, jotka kattavat ainakin ajanjakson vuodesta 1999 lähtien sekä rahalaitosten korkotilastojen osalta ajanjakson vuodesta 2003 lähtien; |
| --- | --- |

ii)

niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, jotka liittyivät EU:hun ennen toukokuuta 2004 mutta eivät ole näiden suuntaviivojen voimaantuloon mennessä ottaneet euroa käyttöön, ilmoittavat EKP:lle takautuvat tiedot, jotka kattavat ainakin ajanjakson vuodesta 1999 lähtien sekä rahalaitosten korkotilastojen osalta ajanjakson vuodesta 2003 lähtien;

| iii) | EU:hun toukokuun 2004 jälkeen liittyneiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle takautuvat tiedot ainakin kolmelta edelliseltä vuodelta; |
| --- | --- |

iii)

EU:hun toukokuun 2004 jälkeen liittyneiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle takautuvat tiedot ainakin kolmelta edelliseltä vuodelta;

| iv) | rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle takautuvat tiedot saamisista ja veloista, joiden vastapuolena ovat sellaiset jäsenvaltiot, jotka ottavat euron käyttöön näiden suuntaviivojen voimaantulon jälkeen, vähintään seuraavilta ajanjaksoilta: 1) vuodesta 1999 lähtien, mikäli jäsenvaltio liittyi EU:hun ennen toukokuuta 2004; tai 2) vuodesta 2004 lähtien, mikäli jäsenvaltio liittyi EU:hun toukokuussa 2004; tai 3) edellisiltä kolmelta vuodelta, mikäli jäsenvaltio liittyi EU:hun toukokuun 2004 jälkeen. Tätä periaatetta sovelletaan ainoastaan tilastoihin, joita varten kerätään myös vastapuolimaan mukaan eriteltyjä tietoja. |
| --- | --- |

iv)

rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle takautuvat tiedot saamisista ja veloista, joiden vastapuolena ovat sellaiset jäsenvaltiot, jotka ottavat euron käyttöön näiden suuntaviivojen voimaantulon jälkeen, vähintään seuraavilta ajanjaksoilta: 1) vuodesta 1999 lähtien, mikäli jäsenvaltio liittyi EU:hun ennen toukokuuta 2004; tai 2) vuodesta 2004 lähtien, mikäli jäsenvaltio liittyi EU:hun toukokuussa 2004; tai 3) edellisiltä kolmelta vuodelta, mikäli jäsenvaltio liittyi EU:hun toukokuun 2004 jälkeen. Tätä periaatetta sovelletaan ainoastaan tilastoihin, joita varten kerätään myös vastapuolimaan mukaan eriteltyjä tietoja.

| b) | Sovelletaan seuraavia sääntöjä:






  i) | Rahamarkkinarahastojen osalta takautuvien tietojen toimittamisessa EKP:lle noudatetaan näiden suuntaviivojen mukaista kansallisten keskuspankkien raportointikäytäntöä, jota ne noudattivat vuoden 2008 loppuun asti. Kansalliset keskuspankit, jotka ovat ilmoittaneet luottolaitosten taseet, voivat toimittaa vapaaehtoisesti vuoden 2008 joulukuun loppua edeltävien viitekausien rahamarkkinarahastojen tasetiedot; kansalliset keskuspankit, jotka ovat ilmoittaneet rahamarkkinarahastojen neljännesvuositason tasetiedot suppeiden raportointivaatimusten mukaisesti tai jotka eivät ole toimittaneet luottolaitosten eivätkä rahamarkkinarahastojen tasetietoja, toimittavat rahamarkkinarahastoja koskevia historiatietoja viimeistään euroalueeseen liittymisestä lähtien, jos tällaiset tiedot ovat saatavilla, ei kuitenkaan vuoden 1997 syyskuun loppua edeltäviltä viitekausilta; edellä sanottu ei rajoita 10 artiklan soveltamista; |
| --- | --- | --- |

b)

Sovelletaan seuraavia sääntöjä:

i)

Rahamarkkinarahastojen osalta takautuvien tietojen toimittamisessa EKP:lle noudatetaan näiden suuntaviivojen mukaista kansallisten keskuspankkien raportointikäytäntöä, jota ne noudattivat vuoden 2008 loppuun asti. Kansalliset keskuspankit, jotka ovat ilmoittaneet luottolaitosten taseet, voivat toimittaa vapaaehtoisesti vuoden 2008 joulukuun loppua edeltävien viitekausien rahamarkkinarahastojen tasetiedot; kansalliset keskuspankit, jotka ovat ilmoittaneet rahamarkkinarahastojen neljännesvuositason tasetiedot suppeiden raportointivaatimusten mukaisesti tai jotka eivät ole toimittaneet luottolaitosten eivätkä rahamarkkinarahastojen tasetietoja, toimittavat rahamarkkinarahastoja koskevia historiatietoja viimeistään euroalueeseen liittymisestä lähtien, jos tällaiset tiedot ovat saatavilla, ei kuitenkaan vuoden 1997 syyskuun loppua edeltäviltä viitekausilta; edellä sanottu ei rajoita 10 artiklan soveltamista;

| ii) | yrityksille myönnettyjen, Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 mukaisesti toimialoittain eriteltyjen lainojen osalta kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle historiatietoja, jos niitä on saatavilla, joko a) maaliskuusta 2003 alkaen tai b) vähintään kahdelta euroalueeseen liittymistä edeltävältä vuodelta, jos jäsenvaltio on liittynyt euroalueeseen maaliskuun 2003 jälkeen; |
| --- | --- |

ii)

yrityksille myönnettyjen, Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 mukaisesti toimialoittain eriteltyjen lainojen osalta kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle historiatietoja, jos niitä on saatavilla, joko a) maaliskuusta 2003 alkaen tai b) vähintään kahdelta euroalueeseen liittymistä edeltävältä vuodelta, jos jäsenvaltio on liittynyt euroalueeseen maaliskuun 2003 jälkeen;

| iii) | muiden rahoituksen välittäjien osalta EKP:lle toimitetaan takautuvia neljännesvuositason tietoja ensimmäisen käytettävissä olevan viitekauden tiedoista alkaen ja siten, että tiedot toimitetaan ainakin vuoden 1998 neljännen neljänneksen viitekaudesta lähtien; |
| --- | --- |

iii)

muiden rahoituksen välittäjien osalta EKP:lle toimitetaan takautuvia neljännesvuositason tietoja ensimmäisen käytettävissä olevan viitekauden tiedoista alkaen ja siten, että tiedot toimitetaan ainakin vuoden 1998 neljännen neljänneksen viitekaudesta lähtien;

| iv) | arvopaperien osalta EKP:lle toimitettavat aikasarjat alkavat joulukuusta 1989 kantatietojen osalta ja tammikuusta 1990 virtatietojen osalta; |
| --- | --- |

iv)

arvopaperien osalta EKP:lle toimitettavat aikasarjat alkavat joulukuusta 1989 kantatietojen osalta ja tammikuusta 1990 virtatietojen osalta;

| v) | maksutilastojen osalta toimitetaan parhaiden edellytysten mukaisesti viiden vuoden tiedot sisältäen viimeisimmän viitevuoden tiedot.” |
| --- | --- |

v)

maksutilastojen osalta toimitetaan parhaiden edellytysten mukaisesti viiden vuoden tiedot sisältäen viimeisimmän viitevuoden tiedot.”

| 2. | Korvataan 3 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:
  Kansalliset keskuspankit laativat ja ilmoittavat asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) mukaisesti kaksi erillistä yhteenlaskettua tasetta, molemmat bruttoperusteisina: yhden, joka koskee rahalaitosten alasektoria ’keskuspankki’, ja yhden, joka koskee alasektoria ’muut rahalaitokset’.
  Kansalliset keskuspankit ottavat omaa keskuspankkitasettaan koskevat tarvittavat tilastotiedot kirjanpitojärjestelmästään näiden suuntaviivojen liitteessä I olevien vastaavuustaulukoiden avulla. EKP ottaa tilastojen raportointia varten taseestaan tiedot, jotka vastaavat kansallisten keskuspankkien omista taseistaan ottamia tietoja.
  Kansalliset keskuspankit johtavat muiden rahalaitosten tasetta koskevat tarvittavat tilastotiedot laskemalla yhteen maassa olevilta yksittäisiltä rahalaitoksilta kerätyt tase-erät lukuun ottamatta maan kansallisen keskuspankin tase-eriä.
  Nämä vaatimukset koskevat kuukauden lopun ja vuosineljänneksen lopun kantatietoja (7), kuukausikohtaisia ja neljännesvuosikohtaisia virtojen korjaustietoja sekä lainojen arvopaperistamista ja muita lainojen siirtoja koskevia tietoja.
  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tase-eriä koskevat tilastotiedot liitteessä III olevan osan 1 mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

Korvataan 3 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:

Kansalliset keskuspankit laativat ja ilmoittavat asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) mukaisesti kaksi erillistä yhteenlaskettua tasetta, molemmat bruttoperusteisina: yhden, joka koskee rahalaitosten alasektoria ’keskuspankki’, ja yhden, joka koskee alasektoria ’muut rahalaitokset’.

Kansalliset keskuspankit ottavat omaa keskuspankkitasettaan koskevat tarvittavat tilastotiedot kirjanpitojärjestelmästään näiden suuntaviivojen liitteessä I olevien vastaavuustaulukoiden avulla. EKP ottaa tilastojen raportointia varten taseestaan tiedot, jotka vastaavat kansallisten keskuspankkien omista taseistaan ottamia tietoja.

Kansalliset keskuspankit johtavat muiden rahalaitosten tasetta koskevat tarvittavat tilastotiedot laskemalla yhteen maassa olevilta yksittäisiltä rahalaitoksilta kerätyt tase-erät lukuun ottamatta maan kansallisen keskuspankin tase-eriä.

Nämä vaatimukset koskevat kuukauden lopun ja vuosineljänneksen lopun kantatietoja (7), kuukausikohtaisia ja neljännesvuosikohtaisia virtojen korjaustietoja sekä lainojen arvopaperistamista ja muita lainojen siirtoja koskevia tietoja.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat tase-eriä koskevat tilastotiedot liitteessä III olevan osan 1 mukaisesti.

| 3. | Korvataan 3 artiklan 4 kohta seuraavasti:
  Mikäli kansalliset keskuspankit myöntävät asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisia poikkeuksia rahamarkkinarahastoille, niiden on varmistettava, että poikkeuksen saaneiden rahamarkkinarahastojen yhdistetty osuus kansallisesta yhteenlasketusta rahamarkkinarahastotaseesta ei ylitä






  i) | 10:tä prosenttia sellaisessa rahaliittoon osallistuvassa jäsenvaltiossa, jonka kansallisen rahamarkkinarahastotaseen osuus euroalueen yhteenlasketusta rahamarkkinarahastotaseesta on yli 15 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

3.

Korvataan 3 artiklan 4 kohta seuraavasti:

Mikäli kansalliset keskuspankit myöntävät asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisia poikkeuksia rahamarkkinarahastoille, niiden on varmistettava, että poikkeuksen saaneiden rahamarkkinarahastojen yhdistetty osuus kansallisesta yhteenlasketusta rahamarkkinarahastotaseesta ei ylitä

i)

10:tä prosenttia sellaisessa rahaliittoon osallistuvassa jäsenvaltiossa, jonka kansallisen rahamarkkinarahastotaseen osuus euroalueen yhteenlasketusta rahamarkkinarahastotaseesta on yli 15 prosenttia;

| ii) | 30:tä prosenttia kaikissa muissa rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa lukuun ottamatta niitä rahaliittoon osallistuvia jäsenvaltioita, joissa kansallisen rahamarkkinarahastotaseen osuus euroalueen yhteenlasketusta rahamarkkinarahastotaseesta on alle 1 prosentti, jolloin rahamarkkinarahastojen laskemiselle pieniin rahalaitoksiin kuuluviksi ei ole erityisiä rajoituksia. |
| --- | --- |

ii)

30:tä prosenttia kaikissa muissa rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa lukuun ottamatta niitä rahaliittoon osallistuvia jäsenvaltioita, joissa kansallisen rahamarkkinarahastotaseen osuus euroalueen yhteenlasketusta rahamarkkinarahastotaseesta on alle 1 prosentti, jolloin rahamarkkinarahastojen laskemiselle pieniin rahalaitoksiin kuuluviksi ei ole erityisiä rajoituksia.

Kansalliset keskuspankit estimoivat pienten rahalaitosten tiedot 100 prosentin kattavuuteen laatiessaan EKP:lle ilmoitettavia kuukausittaisia ja neljännesvuosittaisia rahalaitosten tasetietoja, mikäli ne myöntävät pienille rahalaitoksille poikkeuksia asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 1 kohdan a ja/tai d alakohdan mukaisesti. Kansalliset keskuspankit voivat valita menettelyn, jolla tiedot estimoidaan 100 prosentin kattavuuteen sillä edellytyksellä, että estimointimenettely täyttää seuraavat vähimmäisvaatimukset:

| i) | Puuttuvien erittelyjen osalta estimaatit johdetaan soveltamalla suhdelukuja, jotka perustuvat pieniä rahalaitoksia tilastollisesti edustavampana pidettävään varsinaisten tiedonantajien osajoukkoon seuraavasti:






  — | Niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden osuus euroalueen yhteenlasketusta rahalaitostaseesta on suurempi kuin 2 prosenttia, määrittelevät osajoukon siten, että siihen kuuluvien yhteisöjen yhteenlaskettu tase ei ylitä 35:tä prosenttia kansallisesta yhteenlasketusta rahalaitostaseesta. Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos poikkeuksen saaneiden laitosten taseiden osuus kansallisesta rahalaitostaseesta on alle 1 prosentti. |
| --- | --- | --- |

i)

Puuttuvien erittelyjen osalta estimaatit johdetaan soveltamalla suhdelukuja, jotka perustuvat pieniä rahalaitoksia tilastollisesti edustavampana pidettävään varsinaisten tiedonantajien osajoukkoon seuraavasti:

—

Niiden jäsenvaltioiden kansalliset keskuspankit, joiden osuus euroalueen yhteenlasketusta rahalaitostaseesta on suurempi kuin 2 prosenttia, määrittelevät osajoukon siten, että siihen kuuluvien yhteisöjen yhteenlaskettu tase ei ylitä 35:tä prosenttia kansallisesta yhteenlasketusta rahalaitostaseesta. Tätä vaatimusta ei sovelleta, jos poikkeuksen saaneiden laitosten taseiden osuus kansallisesta rahalaitostaseesta on alle 1 prosentti.

| — | Niiden jäsenvaltioiden kansallisia keskuspankkeja, joiden osuus euroalueen yhteenlasketusta rahalaitostaseesta on vähemmän kuin 2 prosenttia, kannustetaan noudattamaan samaa järjestelyä. Jos siitä kuitenkin aiheutuisi merkittäviä kustannuksia, voivat kansalliset keskuspankit soveltaa näissä jäsenvaltioissa tiedonantajien perusjoukkoon perustuvia suhdelukuja. |
| --- | --- |

—

Niiden jäsenvaltioiden kansallisia keskuspankkeja, joiden osuus euroalueen yhteenlasketusta rahalaitostaseesta on vähemmän kuin 2 prosenttia, kannustetaan noudattamaan samaa järjestelyä. Jos siitä kuitenkin aiheutuisi merkittäviä kustannuksia, voivat kansalliset keskuspankit soveltaa näissä jäsenvaltioissa tiedonantajien perusjoukkoon perustuvia suhdelukuja.

| ii) | Sovellettaessa i alakohtaa sekä pienten laitosten ryhmä että varsinaisten tiedonantajien osajoukko voidaan jakaa edelleen laitostyypin mukaisiin ryhmiin (esimerkiksi rahamarkkinarahastoihin tai luottolaitoksiin). |
| --- | --- |

ii)

Sovellettaessa i alakohtaa sekä pienten laitosten ryhmä että varsinaisten tiedonantajien osajoukko voidaan jakaa edelleen laitostyypin mukaisiin ryhmiin (esimerkiksi rahamarkkinarahastoihin tai luottolaitoksiin).

| iii) | Mikäli ainoastaan kerran vuodessa saamistensa kokonaismäärän ilmoittavien rahamarkkinarahastojen osuus ylittää 30 prosenttia minkä tahansa jäsenvaltion yhteenlasketusta rahamarkkinarahastotaseesta, on kansallisten keskuspankkien estimoitava rahamarkkinarahastojen ja luottolaitosten ilmoittamat tiedot erikseen seuraavasti:






  — | Jos täysimääräisten tiedonantovelvollisuuksien alaisia rahamarkkinarahastoja on riittävän kattavasti, käytetään estimoinnin perusteena niiden yhteenlaskettua tasetta. |
| --- | --- | --- |

iii)

Mikäli ainoastaan kerran vuodessa saamistensa kokonaismäärän ilmoittavien rahamarkkinarahastojen osuus ylittää 30 prosenttia minkä tahansa jäsenvaltion yhteenlasketusta rahamarkkinarahastotaseesta, on kansallisten keskuspankkien estimoitava rahamarkkinarahastojen ja luottolaitosten ilmoittamat tiedot erikseen seuraavasti:

—

Jos täysimääräisten tiedonantovelvollisuuksien alaisia rahamarkkinarahastoja on riittävän kattavasti, käytetään estimoinnin perusteena niiden yhteenlaskettua tasetta.

| — | Jos täysimääräisten tiedonantovelvollisuuksien alaisia rahamarkkinarahastoja ei ole riittävän kattavasti tai niitä ei ole lainkaan, kansalliset keskuspankit tekevät vähintään kerran vuodessa vaihtoehtoisten tietolähteiden perusteella arvion rahamarkkinarahastosektorin taseesta ja käyttävät sitä estimoinnin perusteena. |
| --- | --- |

—

Jos täysimääräisten tiedonantovelvollisuuksien alaisia rahamarkkinarahastoja ei ole riittävän kattavasti tai niitä ei ole lainkaan, kansalliset keskuspankit tekevät vähintään kerran vuodessa vaihtoehtoisten tietolähteiden perusteella arvion rahamarkkinarahastosektorin taseesta ja käyttävät sitä estimoinnin perusteena.

| iv) | Mikäli erittelyjä saadaan mutta niiden valmistuminen vie pitempään tai niitä saadaan harvemmin, ilmoitetut tilastotiedot






  — | toistetaan väliin jäävien jaksojen aikana sellaisinaan, jos ne ovat osoittautuneet riittäviksi, tai |
| --- | --- | --- |

iv)

Mikäli erittelyjä saadaan mutta niiden valmistuminen vie pitempään tai niitä saadaan harvemmin, ilmoitetut tilastotiedot

—

toistetaan väliin jäävien jaksojen aikana sellaisinaan, jos ne ovat osoittautuneet riittäviksi, tai

| — | niihin sovelletaan asianmukaisia tilastollisia estimointimenettelyjä, joiden avulla kehityssuunta tai kausittaiset vaihtelut otetaan huomioon. |
| --- | --- |

—

niihin sovelletaan asianmukaisia tilastollisia estimointimenettelyjä, joiden avulla kehityssuunta tai kausittaiset vaihtelut otetaan huomioon.

| v) | Estimointia koskevien vähimmäisvaatimusten täytäntöön panemiseksi tarvittavat suhdeluvut ja muut välilaskelmat voidaan johtaa valvontaviranomaisilta saaduista tiedoista, jos näiden tietojen ja estimoitavien tilastoerittelyjen välillä voidaan katsoa olevan luotettava yhteys. |
| --- | --- |

v)

Estimointia koskevien vähimmäisvaatimusten täytäntöön panemiseksi tarvittavat suhdeluvut ja muut välilaskelmat voidaan johtaa valvontaviranomaisilta saaduista tiedoista, jos näiden tietojen ja estimoitavien tilastoerittelyjen välillä voidaan katsoa olevan luotettava yhteys.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle estimointimenettelyjensä merkittävistä muutoksista.”

| 4. | Korvataan 10 artikla seuraavasti:
  ”10 artikla
  Rahamarkkinarahastojen tasetilastot
  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle erikseen rahamarkkinarahastosektorin tase-erätiedot liitteessä III olevan 7 osan taulukoiden 1 ja 2 mukaisesti. EKP käyttää näitä tietoja sekä rahamarkkinarahastojen että luottolaitosten tasetilastojen laatimiseen. Koska koko rahalaitossektoria koskevat tiedot ilmoitetaan jo asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) mukaisesti, tässä artiklassa asetettuja vaatimuksia sovelletaan ainoastaan rahamarkkinarahastoihin. Vaikka joissain jäsenvaltioissa pieni määrä muita laitoksia luokitellaan rahalaitoksiksi, nämä laitokset katsotaan kuitenkin määrällisesti merkityksettömiksi.
  Liitteessä III olevan 7 osan taulukossa 1 tarkoitetut luokitusten muutokset ja arvostusmuutokset ilmoitetaan 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ottaen huomioon mahdolliset poikkeukset, jotka on myönnetty asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 2 kohdan nojalla. Mikäli kansallisten keskuspankkien rahamarkkinarahastoille asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) nojalla myöntämä poikkeus koskee arvostusmuutosten ilmoittamista, kansalliset keskuspankit ilmoittavat parhaiden edellytysten mukaan tiedot niistä eristä, joiden osalta arvostusmuutokset voivat olla merkittäviä.
  Tiedot toimitetaan neljännesvuosittain 28 työpäivän kuluessa sen viitejakson päättymisestä, jota tiedot koskevat.
  Rahamarkkinarahastojen tasetta koskevat ilmoitetut tiedot kattavat 100 prosenttia tähän sektoriin luokitelluista laitoksista. Mikäli raportointi kattaa pienten laitosten vapauttamisen vuoksi todellisuudessa vähemmän kuin 100 prosenttia laitoksista, kansalliset keskuspankit estimoivat 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti toimitetut tiedot 100 prosentin kattavuuteen.
  Kansalliset keskuspankit, jotka ovat ilmoittaneet luottolaitosten taseet joulukuun 2008 loppua edeltäviltä jaksoilta, toimittavat rahamarkkinarahastoja koskevien tietojen korjaukset liitteessä III olevan 7 osan taulukoiden 1 ja 2 mukaisesti. Rahamarkkinarahastoja koskeviin tietoihin tehtävien korjausten on oltava johdonmukaisia vastaavan vuosineljänneksen lopun muita rahalaitoksia koskevien tietojen kanssa.
  Mikäli rahamarkkinarahastoja koskevien uusien tai korjattujen tietojen toimittaminen aiheuttaa muutoksia vastaavan viitejakson muita rahalaitoksia koskeviin tietoihin, on toimitettava myös tarvittavat muutokset muita rahalaitoksia koskeviin tietoihin.” |
| --- | --- |

4.

Korvataan 10 artikla seuraavasti:

”10 artikla

Rahamarkkinarahastojen tasetilastot

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle erikseen rahamarkkinarahastosektorin tase-erätiedot liitteessä III olevan 7 osan taulukoiden 1 ja 2 mukaisesti. EKP käyttää näitä tietoja sekä rahamarkkinarahastojen että luottolaitosten tasetilastojen laatimiseen. Koska koko rahalaitossektoria koskevat tiedot ilmoitetaan jo asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) mukaisesti, tässä artiklassa asetettuja vaatimuksia sovelletaan ainoastaan rahamarkkinarahastoihin. Vaikka joissain jäsenvaltioissa pieni määrä muita laitoksia luokitellaan rahalaitoksiksi, nämä laitokset katsotaan kuitenkin määrällisesti merkityksettömiksi.

Liitteessä III olevan 7 osan taulukossa 1 tarkoitetut luokitusten muutokset ja arvostusmuutokset ilmoitetaan 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ottaen huomioon mahdolliset poikkeukset, jotka on myönnetty asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 2 kohdan nojalla. Mikäli kansallisten keskuspankkien rahamarkkinarahastoille asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) nojalla myöntämä poikkeus koskee arvostusmuutosten ilmoittamista, kansalliset keskuspankit ilmoittavat parhaiden edellytysten mukaan tiedot niistä eristä, joiden osalta arvostusmuutokset voivat olla merkittäviä.

Tiedot toimitetaan neljännesvuosittain 28 työpäivän kuluessa sen viitejakson päättymisestä, jota tiedot koskevat.

Rahamarkkinarahastojen tasetta koskevat ilmoitetut tiedot kattavat 100 prosenttia tähän sektoriin luokitelluista laitoksista. Mikäli raportointi kattaa pienten laitosten vapauttamisen vuoksi todellisuudessa vähemmän kuin 100 prosenttia laitoksista, kansalliset keskuspankit estimoivat 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti toimitetut tiedot 100 prosentin kattavuuteen.

Kansalliset keskuspankit, jotka ovat ilmoittaneet luottolaitosten taseet joulukuun 2008 loppua edeltäviltä jaksoilta, toimittavat rahamarkkinarahastoja koskevien tietojen korjaukset liitteessä III olevan 7 osan taulukoiden 1 ja 2 mukaisesti. Rahamarkkinarahastoja koskeviin tietoihin tehtävien korjausten on oltava johdonmukaisia vastaavan vuosineljänneksen lopun muita rahalaitoksia koskevien tietojen kanssa.

Mikäli rahamarkkinarahastoja koskevien uusien tai korjattujen tietojen toimittaminen aiheuttaa muutoksia vastaavan viitejakson muita rahalaitoksia koskeviin tietoihin, on toimitettava myös tarvittavat muutokset muita rahalaitoksia koskeviin tietoihin.”

| 5. | Poistetaan 13 artikla. |
| --- | --- |

5.

Poistetaan 13 artikla.

| 6. | Korvataan 14 artiklan otsikko seuraavasti:
  ”Muita rahoituksen välittäjiä koskevat tilastot (lukuun ottamatta sijoitusrahastoja ja erityisyhteisöjä)” |
| --- | --- |

6.

Korvataan 14 artiklan otsikko seuraavasti:

”Muita rahoituksen välittäjiä koskevat tilastot (lukuun ottamatta sijoitusrahastoja ja erityisyhteisöjä)”

| 7. | Korvataan 14 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat muita rahoituksen välittäjiä (lukuun ottamatta sijoitusrahastoja ja arvopaperistamisiin osallistuvia erityisyhteisöjä (erityisyhteisöt)) koskevat tilastotiedot liitteessä III olevan 11 osan mukaisesti. Muita rahoituksen välittäjiä koskevat tiedot on toimitettava erikseen seuraavien alaluokkien osalta: i) arvopapereiden ja johdannaisten välittäjät, ii) lainanantajina toimivat rahoitusyritykset ja iii) muut kuin i–ii kohdassa mainitut muut rahoituksen välittäjät.
  Muita rahoituksen välittäjiä koskevat tiedot toimitetaan niiden tietojen perusteella, jotka ovat raportointihetkellä saatavilla kansallisella tasolla. Mikäli ajantasaisia tietoja ei ole saatavilla tai niitä ei voida käsitellä, toimitetaan kansalliset arviot. Mikäli kuvattava taloudellinen ilmiö on olemassa mutta sitä ei seurata tilastollisesti eikä kansallisia arvioita siten voida esittää, kansalliset keskuspankit voivat joko jättää aikasarjat ilmoittamatta tai ilmoittaa ne puuttuviksi. Aikasarjat, joita ei ilmoiteta, tulkitaan näin ollen ’tiedoiksi, jotka ovat olemassa mutta joita ei kerätä’, ja EKP voi tällöin tehdä oletuksia ja arvioita kootessaan euroalueen aggregaatteja. Tietojen antajien perusjoukko kattaa kaikentyyppiset rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa olevat muut rahoituksen välittäjät: rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden alueella olevat laitokset, mukaan lukien alueen ulkopuolella sijaitsevien emoyhtiöiden tytäryhtiöt, sekä sellaisten laitosten sivukonttorit, joiden päätoimipaikka on alueen ulkopuolella.
  Tietoja ilmoitettaessa toimitetaan seuraavat keskeiset indikaattorit ja lisätiedot:






  — | keskeiset indikaattorit toimitetaan euroalueen aggregaattien muodostamista varten. Kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden on toimitettava nämä yksityiskohtaiset tiedot, mikäli ajantasaiset tiedot ovat saatavilla. Mikäli ajantasaisia tietoja ei ole saatavilla tarvittavia erittelyjä varten tai sovitulla tiheydellä, sovittuna aikana tai sovitulta aikajänteeltä, on toimitettava arviot, mikäli se on mahdollista, |
| --- | --- | --- |

7.

Korvataan 14 artiklan 1 kohta seuraavasti:

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat muita rahoituksen välittäjiä (lukuun ottamatta sijoitusrahastoja ja arvopaperistamisiin osallistuvia erityisyhteisöjä (erityisyhteisöt)) koskevat tilastotiedot liitteessä III olevan 11 osan mukaisesti. Muita rahoituksen välittäjiä koskevat tiedot on toimitettava erikseen seuraavien alaluokkien osalta: i) arvopapereiden ja johdannaisten välittäjät, ii) lainanantajina toimivat rahoitusyritykset ja iii) muut kuin i–ii kohdassa mainitut muut rahoituksen välittäjät.

Muita rahoituksen välittäjiä koskevat tiedot toimitetaan niiden tietojen perusteella, jotka ovat raportointihetkellä saatavilla kansallisella tasolla. Mikäli ajantasaisia tietoja ei ole saatavilla tai niitä ei voida käsitellä, toimitetaan kansalliset arviot. Mikäli kuvattava taloudellinen ilmiö on olemassa mutta sitä ei seurata tilastollisesti eikä kansallisia arvioita siten voida esittää, kansalliset keskuspankit voivat joko jättää aikasarjat ilmoittamatta tai ilmoittaa ne puuttuviksi. Aikasarjat, joita ei ilmoiteta, tulkitaan näin ollen ’tiedoiksi, jotka ovat olemassa mutta joita ei kerätä’, ja EKP voi tällöin tehdä oletuksia ja arvioita kootessaan euroalueen aggregaatteja. Tietojen antajien perusjoukko kattaa kaikentyyppiset rahaliittoon osallistuvissa jäsenvaltioissa olevat muut rahoituksen välittäjät: rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden alueella olevat laitokset, mukaan lukien alueen ulkopuolella sijaitsevien emoyhtiöiden tytäryhtiöt, sekä sellaisten laitosten sivukonttorit, joiden päätoimipaikka on alueen ulkopuolella.

Tietoja ilmoitettaessa toimitetaan seuraavat keskeiset indikaattorit ja lisätiedot:

—

keskeiset indikaattorit toimitetaan euroalueen aggregaattien muodostamista varten. Kaikkien rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden on toimitettava nämä yksityiskohtaiset tiedot, mikäli ajantasaiset tiedot ovat saatavilla. Mikäli ajantasaisia tietoja ei ole saatavilla tarvittavia erittelyjä varten tai sovitulla tiheydellä, sovittuna aikana tai sovitulta aikajänteeltä, on toimitettava arviot, mikäli se on mahdollista,

| — | lisätiedot toimitetaan lisätietoerinä. Näitä tietoja toimittavat ne maat, joiden osalta tiedot ovat raportointihetkellä saatavilla. |
| --- | --- |

—

lisätiedot toimitetaan lisätietoerinä. Näitä tietoja toimittavat ne maat, joiden osalta tiedot ovat raportointihetkellä saatavilla.

Virtojen korjaustietoja voidaan toimittaa, mikäli kantatiedoissa on merkittäviä katkoksia tai mikäli tehdään luokituksen muutoksia ja muita vastaavia järjestelyjä. Virtojen korjaustietoja voidaan toimittaa erityisesti silloin, kun EKT 95:n käyttöönoton yhteydessä on tehty luokituksen muutoksia.

Luokituksen muutokset ilmoitetaan 3 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.”

| 8. | Poistetaan 14 artiklan 6 kohta. |
| --- | --- |

8.

Poistetaan 14 artiklan 6 kohta.

| 9. | Korvataan 16 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  Rahalaitosten korkotilastoja varten kansalliset keskuspankit ilmoittavat yhteenlasketut kansalliset kuukausittaiset tilastot luottokannoista ja uudesta liiketoiminnasta asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) liitteessä II olevissa lisäyksissä 1 ja 2 täsmennetyllä tavalla. Lisäksi kansalliset keskuspankit ilmoittavat yhteenlasketut uuteen liiketoimintaan liittyvät kansalliset kuukausittaiset tilastotiedot liitteessä III olevassa 12 a osassa täsmennetyllä tavalla.
  Jos myönnetään poikkeus, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) liitteessä II olevassa 61 kohdassa ja liitteessä IV, kansalliset keskuspankit toimittavat ne erät, joille poikkeus on myönnetty, ilman arvoja ilmoittaen, että tietoja ei ole kerätty.” |
| --- | --- |

9.

Korvataan 16 artiklan 1 kohta seuraavasti:

Rahalaitosten korkotilastoja varten kansalliset keskuspankit ilmoittavat yhteenlasketut kansalliset kuukausittaiset tilastot luottokannoista ja uudesta liiketoiminnasta asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) liitteessä II olevissa lisäyksissä 1 ja 2 täsmennetyllä tavalla. Lisäksi kansalliset keskuspankit ilmoittavat yhteenlasketut uuteen liiketoimintaan liittyvät kansalliset kuukausittaiset tilastotiedot liitteessä III olevassa 12 a osassa täsmennetyllä tavalla.

Jos myönnetään poikkeus, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) liitteessä II olevassa 61 kohdassa ja liitteessä IV, kansalliset keskuspankit toimittavat ne erät, joille poikkeus on myönnetty, ilman arvoja ilmoittaen, että tietoja ei ole kerätty.”

| 10. | Korvataan 17 artiklan 2, 3 ja 4 kohta seuraavasti:
  Aikasarjat ilmoitetaan EKP:lle vuosittain riippumatta siitä, miten usein tietoja tuotetaan. Tiedot toimitetaan vuosittain taulukoiden 4–9 kaikista eristä. Taulukon 1 mukaiset rahalaitosten tasetiedot toimitetaan kuukausittain. Taulukoihin 2 ja 3 sisältyvät luottolaitosten tasetiedot toimitetaan neljännesvuosittain; poikkeuksen muodostavat sellaisia saamisia ja velkoja koskevat erät, joissa vastapuolena on keskuspankki, sekä sähköistä rahaa liikkeeseen laskevien laitosten erät, jotka toimitetaan vuosittain. Taulukkoon 3 sisältyvät luottolaitoksia koskevat rakenteelliset tiedot toimitetaan vuosittain. Mikäli taulukoihin 1–3 sisältyvien tietojen saatavuus on erittäin huono, kansalliset keskuspankit voivat toimittaa vähimmäistiedot varmistaakseen tietojen julkaisemisen ajoissa ja asianmukaisesti.
  Vähimmäistiedot sisältävät seuraavaa:






  — | kuukausittain toimitettavat tiedot: yksi havainto, joka liittyy joulukuun lopun tilanteeseen; |
| --- | --- | --- |

10.

Korvataan 17 artiklan 2, 3 ja 4 kohta seuraavasti:

Aikasarjat ilmoitetaan EKP:lle vuosittain riippumatta siitä, miten usein tietoja tuotetaan. Tiedot toimitetaan vuosittain taulukoiden 4–9 kaikista eristä. Taulukon 1 mukaiset rahalaitosten tasetiedot toimitetaan kuukausittain. Taulukoihin 2 ja 3 sisältyvät luottolaitosten tasetiedot toimitetaan neljännesvuosittain; poikkeuksen muodostavat sellaisia saamisia ja velkoja koskevat erät, joissa vastapuolena on keskuspankki, sekä sähköistä rahaa liikkeeseen laskevien laitosten erät, jotka toimitetaan vuosittain. Taulukkoon 3 sisältyvät luottolaitoksia koskevat rakenteelliset tiedot toimitetaan vuosittain. Mikäli taulukoihin 1–3 sisältyvien tietojen saatavuus on erittäin huono, kansalliset keskuspankit voivat toimittaa vähimmäistiedot varmistaakseen tietojen julkaisemisen ajoissa ja asianmukaisesti.

Vähimmäistiedot sisältävät seuraavaa:

—

kuukausittain toimitettavat tiedot: yksi havainto, joka liittyy joulukuun lopun tilanteeseen;

| — | neljännesvuosittain toimitettavat tiedot: yksi havainto, joka liittyy vuoden neljänteen neljännekseen; |
| --- | --- |

—

neljännesvuosittain toimitettavat tiedot: yksi havainto, joka liittyy vuoden neljänteen neljännekseen;

| — | vuosittain toimitettavat tiedot: yksi havainto, joka liittyy joulukuun lopun tilanteeseen. |
| --- | --- |

—

vuosittain toimitettavat tiedot: yksi havainto, joka liittyy joulukuun lopun tilanteeseen.

EKP ilmoittaa kansallisille keskuspankeille raportointijaksoa koskevat täsmälliset raportointipäivämäärät kunakin vuonna. Kansalliset keskuspankit voivat toimittaa ajantasaiset tiedot joko ennen raportointijaksoa, mikäli EKP vahvistaa olevansa valmis ottamaan tiedot vastaan, tai mihin tahansa muuhun aikaan raportointijakson aikana.

Mikäli ajantasaisia tietoja ei ole saatavilla, kansalliset keskuspankit käyttävät mahdollisuuksien mukaan arvioita tai väliaikaisia tietoja.

Tietojen toimittajat tai kansalliset keskuspankit voivat tehdä korjauksia, jotka perustuvat uusiin laskelmiin tai arvioihin. Kansalliset keskuspankit toimittavat korjaukset EKP:lle raportointijakson yhteydessä.

EKP lähettää kansallisille keskuspankeille edellisen vuoden selvitykset (ns. loppuselvitykset) Word-tiedostoina ennen raportointijakson alkamista, ja kansalliset keskuspankit palauttavat täydennetyt ja/tai korjatut selvitykset EKP:lle. Näissä selvityksissä kansalliset keskuspankit selittävät yksityiskohtaisesti poikkeamat vaatimuksista ja mahdollisuuksien mukaan niiden vaikutukset tietoihin.”

| 11. | Korvataan 18 artiklan 10 kohta seuraavasti:
  Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle vuosittain joko i) keskitettyyn arvopaperitietokantaan sisältyvien asianomaisten arvopaperien kattavuuden ja laadun analysoinnissa käytettävät indikaattorit noudattaen niille erikseen ilmoitettua menetelmää tai ii) kattavuus- ja laatuindikaattoreiden johtamiseen tarvittavat tiedot.
  Kansalliset keskuspankit, jotka käyttävät kansallisia arvopaperitietokantoja, toimittavat EKP:lle kerran vuodessa aggregoidut tulokset, jotka kattavat yhden vuosineljänneksen ja vähintään kaksi tilastollisesti merkittävää sijoitusrahastojen alasektoria. Nämä aggregoidut tulokset saavat poiketa enintään 5 prosenttia tuloksista, jotka olisi saatu käyttämällä keskitettyä arvopaperitietokantaa. Tätä sovelletaan tietoihin, joita sijoitusrahastot eivät ilmoita.
  Edellä mainitut tiedot annetaan EKP:lle kunakin vuonna helmikuun loppuun mennessä ja käyttäen viitearvona edeltävän vuoden joulukuun lopun tietoja.” |
| --- | --- |

11.

Korvataan 18 artiklan 10 kohta seuraavasti:

Kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle vuosittain joko i) keskitettyyn arvopaperitietokantaan sisältyvien asianomaisten arvopaperien kattavuuden ja laadun analysoinnissa käytettävät indikaattorit noudattaen niille erikseen ilmoitettua menetelmää tai ii) kattavuus- ja laatuindikaattoreiden johtamiseen tarvittavat tiedot.

Kansalliset keskuspankit, jotka käyttävät kansallisia arvopaperitietokantoja, toimittavat EKP:lle kerran vuodessa aggregoidut tulokset, jotka kattavat yhden vuosineljänneksen ja vähintään kaksi tilastollisesti merkittävää sijoitusrahastojen alasektoria. Nämä aggregoidut tulokset saavat poiketa enintään 5 prosenttia tuloksista, jotka olisi saatu käyttämällä keskitettyä arvopaperitietokantaa. Tätä sovelletaan tietoihin, joita sijoitusrahastot eivät ilmoita.

Edellä mainitut tiedot annetaan EKP:lle kunakin vuonna helmikuun loppuun mennessä ja käyttäen viitearvona edeltävän vuoden joulukuun lopun tietoja.”

| 12. | Lisätään seuraava 18 b artikla:
  ”18 b artikla
  Toimialan mukaan eriteltyjä rahalaitosten yrityksille myöntämiä lainoja koskevat tilastot
  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat liitteessä III olevan 16 osan mukaisesti EKP:lle rahalaitosten kotimaisille ja muiden rahaliittoon osallistuvien maiden yrityksille myöntämiä lainoja koskevat tiedot, jos ne ovat saatavilla, eriteltynä toimialoittain Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 mukaisesti.
  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle kahta edeltävää vuosineljännestä koskevat tiedot puolivuosittain, maaliskuun ja syyskuun loppuun mennessä.
  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat korjaukset EKP:lle seuraavien periaatteiden mukaisesti:






  a) | säännöllisen tietojen toimittamisen lisäksi lähetetään edellisten viitejaksojen tietojen korjauksia, mikäli se on tarpeen; ja |
| --- | --- | --- |

12.

Lisätään seuraava 18 b artikla:

”18 b artikla

Toimialan mukaan eriteltyjä rahalaitosten yrityksille myöntämiä lainoja koskevat tilastot

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat liitteessä III olevan 16 osan mukaisesti EKP:lle rahalaitosten kotimaisille ja muiden rahaliittoon osallistuvien maiden yrityksille myöntämiä lainoja koskevat tiedot, jos ne ovat saatavilla, eriteltynä toimialoittain Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 mukaisesti.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle kahta edeltävää vuosineljännestä koskevat tiedot puolivuosittain, maaliskuun ja syyskuun loppuun mennessä.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat korjaukset EKP:lle seuraavien periaatteiden mukaisesti:

a)

säännöllisen tietojen toimittamisen lisäksi lähetetään edellisten viitejaksojen tietojen korjauksia, mikäli se on tarpeen; ja

| b) | poikkeuksellisia korjauksia, jotka parantavat merkittävästi tietojen laatua, voidaan toimittaa heti, kun ne ovat saatavilla. |
| --- | --- |

b)

poikkeuksellisia korjauksia, jotka parantavat merkittävästi tietojen laatua, voidaan toimittaa heti, kun ne ovat saatavilla.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat EKP:lle käytössä olevien kansallisten määritelmien ja luokitusten merkittävät muutokset sekä toimittavat tarvittaessa selvitykset merkittävien korjausten syistä. Lisäksi kansalliset keskuspankit toimittavat merkittäviä rahalaitossektorin luokitusmuutoksia koskevat tiedot sekä saatavilla olevat tiedot merkittävistä luokitusmuutoksista toimitetuissa yritysten NACE Rev. 2 -erittelyissä.”

| 13. | Korvataan 19 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  Muuttujat, jotka kerätään asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 3 artiklassa tarkoitetun rahalaitosten luettelon laatimiseksi ja ylläpitämiseksi tilastointia varten, määritellään liitteessä VI olevassa 1 osassa.
  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat liitteessä VI olevassa 1 osassa määriteltyjen muuttujien päivitykset joko silloin, jos rahalaitossektorilla tapahtuu muutoksia, tai silloin, jos olemassa olevien rahalaitosten ominaisuudet muuttuvat. Rahalaitossektorilla tapahtuu muutoksia, mikäli sektorille tulee uusi rahalaitos (eli jos sulautuman seurauksena perustetaan rahalaitos, jos olemassa olevan rahalaitoksen jakautumisen seurauksena perustetaan uusia oikeushenkilöitä, jos perustetaan uusi rahalaitos tai jos aikaisemmin muihin kuin rahalaitoksiin kuuluneen laitoksen asema muuttuu sillä tavoin, että siitä tulee rahalaitos) tai mikäli olemassa oleva rahalaitos poistuu rahalaitossektorilta (eli jos rahalaitos on mukana sulautumassa, jos jokin toinen laitos ostaa rahalaitoksen, jos rahalaitos jakautuu erillisiksi oikeushenkilöiksi, jos rahalaitoksen asema muuttuu sillä tavoin, että siitä tulee muu kuin rahalaitos, tai jos rahalaitoksen toiminta lopetetaan).
  Kun ilmoitetaan uudesta laitoksesta tai laitosta koskevien tietojen muuttamisesta, kansalliset keskuspankit ilmoittavat kaikki pakollisia muuttujia koskevat tiedot. Kun ilmoitetaan rahalaitossektorilta poistuvasta laitoksesta, joka ei ole osallisena sulautumassa, kansalliset keskuspankit ilmoittavat vähintään seuraavat tiedot: pyynnön tyyppi eli poista ja rahalaitoksen tunnistekoodi eli muuttuja ’mfi_id’.
  Kansalliset keskuspankit eivät saa antaa poistettujen rahalaitosten tunnistekoodeja uusille rahalaitoksille. Mikäli tämä ei ole vältettävissä, kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle samaan aikaan kirjallisen selvityksen (käyttämällä muuttujan ’object_request’ arvona ’mfi_req_realloc’).
  Kun kansalliset keskuspankit ilmoittavat päivityksistä, ne voivat käyttää kansallisia kirjaimistojaan, mikäli käytössä ovat latinalaiset aakkoset. Kansalliset keskuspankit käyttävät Unicode-järjestelmää, jotta kaikki erikoismerkit näkyvät asianmukaisesti, kun ne vastaanottavat tietoja EKP:ltä ’Register of Institutions and Assets Database’ (RIAD) -tiedonsiirtojärjestelmän välityksellä.
  Ennen rahalaitoslistojen päivitysten lähettämistä EKP:lle kansalliset keskuspankit tekevät soveltuvissa tiedonsiirto-ohjeissa määritellyt oikeellisuustarkistukset.” |
| --- | --- |

13.

Korvataan 19 artiklan 1 kohta seuraavasti:

Muuttujat, jotka kerätään asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 3 artiklassa tarkoitetun rahalaitosten luettelon laatimiseksi ja ylläpitämiseksi tilastointia varten, määritellään liitteessä VI olevassa 1 osassa.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat liitteessä VI olevassa 1 osassa määriteltyjen muuttujien päivitykset joko silloin, jos rahalaitossektorilla tapahtuu muutoksia, tai silloin, jos olemassa olevien rahalaitosten ominaisuudet muuttuvat. Rahalaitossektorilla tapahtuu muutoksia, mikäli sektorille tulee uusi rahalaitos (eli jos sulautuman seurauksena perustetaan rahalaitos, jos olemassa olevan rahalaitoksen jakautumisen seurauksena perustetaan uusia oikeushenkilöitä, jos perustetaan uusi rahalaitos tai jos aikaisemmin muihin kuin rahalaitoksiin kuuluneen laitoksen asema muuttuu sillä tavoin, että siitä tulee rahalaitos) tai mikäli olemassa oleva rahalaitos poistuu rahalaitossektorilta (eli jos rahalaitos on mukana sulautumassa, jos jokin toinen laitos ostaa rahalaitoksen, jos rahalaitos jakautuu erillisiksi oikeushenkilöiksi, jos rahalaitoksen asema muuttuu sillä tavoin, että siitä tulee muu kuin rahalaitos, tai jos rahalaitoksen toiminta lopetetaan).

Kun ilmoitetaan uudesta laitoksesta tai laitosta koskevien tietojen muuttamisesta, kansalliset keskuspankit ilmoittavat kaikki pakollisia muuttujia koskevat tiedot. Kun ilmoitetaan rahalaitossektorilta poistuvasta laitoksesta, joka ei ole osallisena sulautumassa, kansalliset keskuspankit ilmoittavat vähintään seuraavat tiedot: pyynnön tyyppi eli poista ja rahalaitoksen tunnistekoodi eli muuttuja ’mfi_id’.

Kansalliset keskuspankit eivät saa antaa poistettujen rahalaitosten tunnistekoodeja uusille rahalaitoksille. Mikäli tämä ei ole vältettävissä, kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle samaan aikaan kirjallisen selvityksen (käyttämällä muuttujan ’object_request’ arvona ’mfi_req_realloc’).

Kun kansalliset keskuspankit ilmoittavat päivityksistä, ne voivat käyttää kansallisia kirjaimistojaan, mikäli käytössä ovat latinalaiset aakkoset. Kansalliset keskuspankit käyttävät Unicode-järjestelmää, jotta kaikki erikoismerkit näkyvät asianmukaisesti, kun ne vastaanottavat tietoja EKP:ltä ’Register of Institutions and Assets Database’ (RIAD) -tiedonsiirtojärjestelmän välityksellä.

Ennen rahalaitoslistojen päivitysten lähettämistä EKP:lle kansalliset keskuspankit tekevät soveltuvissa tiedonsiirto-ohjeissa määritellyt oikeellisuustarkistukset.”

| 14. | Korvataan 20 artiklan 1 kohta seuraavasti:
  Muuttujat, jotka kerätään asetuksen (EY) N:o 958/2007 (EKP/2007/8) 4 artiklassa tarkoitetun sijoitusrahastoja koskevan luettelon laatimiseksi ja ylläpitämiseksi tilastointia varten, määritellään liitteessä VII.
  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat liitteessä VII olevassa 1 osassa määriteltyjen muuttujien päivitykset joko silloin, jos sijoitusrahastosektorilla tapahtuu muutoksia, tai silloin, jos olemassa olevien sijoitusrahastojen ominaisuudet muuttuvat. Sijoitusrahastosektorilla tapahtuu muutoksia jos uusi laitos liittyy sijoitusrahastosektoriin tai jos sijoitusrahasto poistuu sijoitusrahastosektorilta.
  Kansalliset keskuspankit tuottavat päivitykset vertaamalla kahden peräkkäisen vuosineljänneksen lopun kansallisia sijoitusrahastoluettelojaan. Vuosineljänneksen sisäisiä muutoksia ei siis huomioida.
  Kun ilmoitetaan uudesta laitoksesta tai laitosta koskevien tietojen muuttamisesta, kansalliset keskuspankit ilmoittavat kaikki pakollisia muuttujia koskevat tiedot.
  Raportoidessaan sijoitusrahastosektorista eroavasta laitoksesta kansalliset keskuspankit ilmoittavat vähintään seuraavat tiedot: pyynnön tyyppi eli poista ja rahalaitoksen tunnistekoodi eli muuttuja ’if_id’.
  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat vuosittain käyttäen 31 päivää joulukuuta viitepäivämääränä sijoitusrahastokohtaisen nettoarvon (NAV) erillisenä XML-tiedostona. Nettoarvo on näin ollen ilmoitettava muista sijoitusrahastojen ominaisuuksien muutoksista erillään. Seuraavat tiedot toimitetaan kaikista sijoitusrahastoista: pyynnön tyyppi eli ’if_req_nav’, sijoitusrahaston yksilöllinen tunnistekoodi, nettoarvo sekä nettoarvon päivämäärä.
  Kunkin viitepäivämäärän osalta tiedot mahdollisista uusista sijoitusrahastoista tai olemassa olevien sijoitusrahastojen tunnistekoodien muutoksista toimitetaan EKP:lle ennen nettoarvotietojen toimittamista.
  Kansalliset keskuspankit eivät saa antaa sijoitusrahastoluettelosta poistettujen sijoitusrahastojen tunnistekoodeja uusille sijoitusrahastoille, ellei se ole välttämätöntä. Jos tämä ei ole vältettävissä, kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle N13 Cebamail -järjestelmän kautta kirjallisen selvityksen samaan aikaan sijoitusrahaston tietojen kanssa (käyttämällä muuttujan ’object_request’ arvona ’if_req_realloc’).
  Kun kansalliset keskuspankit ilmoittavat päivityksistä, ne voivat käyttää kansallisia kirjaimistojaan, mikäli käytössä ovat latinalaiset aakkoset. Vastaanottaessaan tietoja EKP:ltä RIAD-tiedonsiirtojärjestelmän välityksellä kansalliset keskuspankit käyttävät Unicode-järjestelmää, jotta kaikki erikoismerkit näkyvät asianmukaisesti.
  Ennen sijoitusrahastolistojen päivitysten lähettämistä EKP:lle kansalliset keskuspankit tekevät soveltuvissa tiedonsiirto-ohjeissa määritellyt oikeellisuustarkistukset.” |
| --- | --- |

14.

Korvataan 20 artiklan 1 kohta seuraavasti:

Muuttujat, jotka kerätään asetuksen (EY) N:o 958/2007 (EKP/2007/8) 4 artiklassa tarkoitetun sijoitusrahastoja koskevan luettelon laatimiseksi ja ylläpitämiseksi tilastointia varten, määritellään liitteessä VII.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat liitteessä VII olevassa 1 osassa määriteltyjen muuttujien päivitykset joko silloin, jos sijoitusrahastosektorilla tapahtuu muutoksia, tai silloin, jos olemassa olevien sijoitusrahastojen ominaisuudet muuttuvat. Sijoitusrahastosektorilla tapahtuu muutoksia jos uusi laitos liittyy sijoitusrahastosektoriin tai jos sijoitusrahasto poistuu sijoitusrahastosektorilta.

Kansalliset keskuspankit tuottavat päivitykset vertaamalla kahden peräkkäisen vuosineljänneksen lopun kansallisia sijoitusrahastoluettelojaan. Vuosineljänneksen sisäisiä muutoksia ei siis huomioida.

Kun ilmoitetaan uudesta laitoksesta tai laitosta koskevien tietojen muuttamisesta, kansalliset keskuspankit ilmoittavat kaikki pakollisia muuttujia koskevat tiedot.

Raportoidessaan sijoitusrahastosektorista eroavasta laitoksesta kansalliset keskuspankit ilmoittavat vähintään seuraavat tiedot: pyynnön tyyppi eli poista ja rahalaitoksen tunnistekoodi eli muuttuja ’if_id’.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat vuosittain käyttäen 31 päivää joulukuuta viitepäivämääränä sijoitusrahastokohtaisen nettoarvon (NAV) erillisenä XML-tiedostona. Nettoarvo on näin ollen ilmoitettava muista sijoitusrahastojen ominaisuuksien muutoksista erillään. Seuraavat tiedot toimitetaan kaikista sijoitusrahastoista: pyynnön tyyppi eli ’if_req_nav’, sijoitusrahaston yksilöllinen tunnistekoodi, nettoarvo sekä nettoarvon päivämäärä.

Kunkin viitepäivämäärän osalta tiedot mahdollisista uusista sijoitusrahastoista tai olemassa olevien sijoitusrahastojen tunnistekoodien muutoksista toimitetaan EKP:lle ennen nettoarvotietojen toimittamista.

Kansalliset keskuspankit eivät saa antaa sijoitusrahastoluettelosta poistettujen sijoitusrahastojen tunnistekoodeja uusille sijoitusrahastoille, ellei se ole välttämätöntä. Jos tämä ei ole vältettävissä, kansalliset keskuspankit toimittavat EKP:lle N13 Cebamail -järjestelmän kautta kirjallisen selvityksen samaan aikaan sijoitusrahaston tietojen kanssa (käyttämällä muuttujan ’object_request’ arvona ’if_req_realloc’).

Kun kansalliset keskuspankit ilmoittavat päivityksistä, ne voivat käyttää kansallisia kirjaimistojaan, mikäli käytössä ovat latinalaiset aakkoset. Vastaanottaessaan tietoja EKP:ltä RIAD-tiedonsiirtojärjestelmän välityksellä kansalliset keskuspankit käyttävät Unicode-järjestelmää, jotta kaikki erikoismerkit näkyvät asianmukaisesti.

Ennen sijoitusrahastolistojen päivitysten lähettämistä EKP:lle kansalliset keskuspankit tekevät soveltuvissa tiedonsiirto-ohjeissa määritellyt oikeellisuustarkistukset.”

| 15. | Korvataan 24 artikla seuraavasti:
  ”24 artikla
  Julkaiseminen
  Kansalliset keskuspankit eivät julkaise euroalueen kuukausittaisiin raha-aggregaatteihin ja niiden vastaeriin liittyviä kansallisia tietoja, ennen kuin EKP on julkaissut nämä aggregaatit. Jos kansalliset keskuspankit julkaisevat kyseisiä tietoja, tietojen tulee olla samat kuin viimeksi julkaistujen euroalueen raha-aggregaattien kansalliset osuudet. Kun kansalliset keskuspankit toisintavat EKP:n julkaisemia euroalueen raha-aggregaatteja koskevia tietoja, toisintojen tulee tarkasti noudattaa alkuperäistä lähdettä.” |
| --- | --- |

15.

Korvataan 24 artikla seuraavasti:

”24 artikla

Julkaiseminen

Kansalliset keskuspankit eivät julkaise euroalueen kuukausittaisiin raha-aggregaatteihin ja niiden vastaeriin liittyviä kansallisia tietoja, ennen kuin EKP on julkaissut nämä aggregaatit. Jos kansalliset keskuspankit julkaisevat kyseisiä tietoja, tietojen tulee olla samat kuin viimeksi julkaistujen euroalueen raha-aggregaattien kansalliset osuudet. Kun kansalliset keskuspankit toisintavat EKP:n julkaisemia euroalueen raha-aggregaatteja koskevia tietoja, toisintojen tulee tarkasti noudattaa alkuperäistä lähdettä.”

| 16. | Muutetaan liitteitä III–VIII näiden suuntaviivojen liitteen mukaisesti. |
| --- | --- |

16.

Muutetaan liitteitä III–VIII näiden suuntaviivojen liitteen mukaisesti.

| 17. | Lisätään sanastoon seuraava määritelmä:
  ”Toimiala on taloudellinen toiminta, joka sisältyy Euroopan yhteisön tilastolliseen toimialaluokitukseen NACE Rev. 2 (8). |
| --- | --- |

17.

Lisätään sanastoon seuraava määritelmä:

”Toimiala on taloudellinen toiminta, joka sisältyy Euroopan yhteisön tilastolliseen toimialaluokitukseen NACE Rev. 2 (8).

2 artikla

Voimaantulo

Nämä suuntaviivat tulevat voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Niitä sovelletaan 1 päivästä heinäkuuta 2010.

3 artikla

Osoitus

Näitä suuntaviivoja sovelletaan kaikkiin eurojärjestelmän keskuspankkeihin.

Annettu Frankfurt am Mainissa 4 päivänä joulukuuta 2009.

EKP:n neuvoston puolesta

EKP:n puheenjohtaja

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  EYVL L 10, 12.1.2002, s. 24.

1

(2)  EUVL L 15, 20.1.2009, s. 1.

2

(3)  EUVL L 15, 20.1.2009, s. 14.

3

(4)  EUVL L 341, 27.12.2007, s. 1.

4

(5)  EUVL L 94, 8.4.2009, s. 75.

5

(6)  EUVL L 211, 11.8.2007, s. 8.

6

(7)  Pääsääntöisesti tase laaditaan kuukauden/vuosineljänneksen viimeisenä kalenteripäivänä ottamatta huomioon paikallisia arkipyhiä. Jos tämä ei ole mahdollista, tase laaditaan kansallisten markkina- tai kirjanpitosääntöjen mukaisesti viimeisen työpäivän lopussa.”

7

(8)  Määritelty tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1893/2006 liitteessä I (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).”

8

---

LIITE

| 1. | Muutetaan liitettä III seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 osan taulukot 1 ja 2 sekä lisätään 1 osan taulukot 3 a ja 3 b seuraavasti:
  ‘TAULUKKO 1

  Erät, joiden osalta vaaditaan kuukausittaisten virtatietojen korjauksia
   (1)


































  TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Muutetaan liitettä III seuraavasti:

a)

Korvataan 1 osan taulukot 1 ja 2 sekä lisätään 1 osan taulukot 3 a ja 3 b seuraavasti:

‘TAULUKKO 1

Erät, joiden osalta vaaditaan kuukausittaisten virtatietojen korjauksia
   (1)

TASE-ERÄT

A.

Kotimaa

| B. | Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
| --- | --- |

B.

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

Ulkomaat

| D. | Kohdistamattomat |
| --- | --- |

D.

Kohdistamattomat

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Yhteensä

Pankit

Muut kuin pankit

Lottolaitokset

joista VV:n alaisia luottolaitoksia, EKP ja KKP:t

Julkisyhteisöt (S. 13)

Muut kotimaiset sektorit

Lottolaitokset

joista VV:n alaisia luottolaitoksia, EKP ja KKP:t

Julkisyhteisöt (S. 13)

Muut kotimaiset sektorit

Valtionhallinto (S.1311)

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välit. avust. laitokset (S.123 + S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14 + S.15)

Valtionhallinto (S.1311)

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välit. avust. laitokset (S.123 + S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14 + S.15)

joista KVP (4)

joista erityisyhteisöt

joista KVP (4)

joista erityisyhteisöt

VASTATTAVAA

| 8 | Liikkeessä oleva raha |
| --- | --- |

8

1

| 9 | Talletukset |
| --- | --- |

9

2

3

4

5

6

7

8

enintään 1 vuoden

9

yli 1 vuoden

10

joista siirtokelpoisia talletuksia

11

12

13

14

15

16

17

18

joista enintään 2 vuoden

19

20

joista syndikoituja lainoja

21

| 9e | Euromääräiset |
| --- | --- |

9e

22

23

| 9.1e | Yön yli |
| --- | --- |

9.1e

24

25

26

27

28

29

30

31

32

33

34

35

joista siirtokelpoisia talletuksia

36

37

38

| 9.2e | Määräaikaiset |
| --- | --- |

9.2e

enintään 1 vuoden

39

40

41

42

43

44

45

46

47

48

49

50

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

51

52

53

54

55

56

57

58

59

60

61

62

yli 2 vuoden

63

64

65

66

67

68

69

70

71

72

73

74

75

76

77

79

79

| 9.3e | Irtisanomisehtoiset |
| --- | --- |

9.3e

enintään 3 kuukautta

80

81

82

83

84

85

86

87

88

89

90

91

yli 3 kuukauden

92

93

94

95

96

97

98

99

100

101

102

103

joista yli 2 vuoden

104

105

106

107

108

109

110

111

112

| 9.4e | Repot |
| --- | --- |

9.4e

113

114

115

116

117

118

119

120

121

122

123

124

125

126

127

128

129

130

131

| 9x | Ulkomaiset valuutat |
| --- | --- |

9x

| 9.1x | Yön yli |
| --- | --- |

9.1x

132

133

134

135

136

137

138

139

140

141

142

143

| 9.2x | Määräaikaiset |
| --- | --- |

9.2x

enintään 1 vuoden

144

145

146

147

148

149

150

151

152

153

154

155

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

156

157

158

159

160

161

162

163

164

165

166

167

yli 2 vuoden

168

169

170

171

172

173

174

175

176

177

178

179

180

181

182

183

184

| 9.3x | Irtisanomisehtoiset |
| --- | --- |

9.3x

enintään 3 kuukautta

185

186

187

188

189

190

191

192

193

194

195

196

yli 3 kuukauden

197

198

199

200

201

202

203

204

205

206

207

208

joista yli 2 vuoden

209

210

211

212

213

214

215

216

217

| 9.4x | Repot |
| --- | --- |

9.4x

218

219

220

221

222

223

224

225

226

227

228

229

230

231

232

233

234

235

236

| 10 | Rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet |
| --- | --- |

10

237

| 11 | Liikkeeseen lasketut velkapaperit |
| --- | --- |

11

| 11e | Euromääräiset |
| --- | --- |

11e

Euromääräiset

enintään 1 vuoden

# 238

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

# 239

joista enintään 2 vuoden ja 100 prosentin alittava nimellispääomavakuus

# 240

yli 2 vuoden

# 241

| 11x | Valuuttamääräiset |
| --- | --- |

11x

Valuuttamääräiset

enintään 1 vuoden

# 242

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

# 243

joista enintään 2 vuoden ja 100 prosentin alittava nimellispääomavakuus

# 244

yli 2 vuoden

# 245

| 12 | Oma pääoma ja varaukset |
| --- | --- |

12

# 246

| 13 | Muut velat |
| --- | --- |

13

# 247

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

A.

Kotimaa

| B. | Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
| --- | --- |

B.

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

Ulkomaat

| D. | Kohdistamattomat |
| --- | --- |

D.

Kohdistamattomat

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Valtionhallinto (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Valtionhallinto (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välit. avust. laitokset (S.123 + S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14 + S.15)

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välit. avust. laitokset (S.123 + S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14 + S.15)

joista KVP (4)

joista erityisyhteisöt

Yhteensä

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

joista KVP (4)

joista erityisyhteisöt

Yhteensä

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

joista YE/YK (5)

joista YE/YK (5)

VASTAAVAA

| 1. | Käteinen |
| --- | --- |

1.

248

| 1e | joista euromääräisiä |
| --- | --- |

1e

joista euromääräisiä

249

| 2. | Lainat |
| --- | --- |

2.

# 250

# 251

# 252

# 253

# 254

# 255

# 256

enintään 1 vuoden

# 257

# 258

# 259

# 260

# 261

# 262

# 263

# 264

# 265

# 266

# 267

# 268

# 269

# 270

# 271

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

# 272

# 273

# 274

# 275

# 276

# 277

# 278

# 279

# 280

# 281

# 282

# 283

# 284

# 285

# 286

yli 5 vuoden

# 287

# 288

# 289

# 290

# 291

# 292

# 293

# 294

# 295

# 296

# 297

# 298

# 299

# 300

joista syndikoituja lainoja

# 301

# 302

# 303

# 304

# 305

# 306

# 307

# 308

joista repoja

309

310

| 2e | joista euromääräisiä |
| --- | --- |

2e

joista euromääräisiä

# 311

# 312

# 313

# 314

# 315

# 316

# 317

# 318

# 319

# 320

# 321

# 322

| — | joista valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja |
| --- | --- |

—

joista valmiusluottolimiittejä ja sekkiluottoja

# 323

# 324

# 325

# 326

| — | joista maksuajan pidentämiseen liitt. luottokorttiluottoja |
| --- | --- |

—

joista maksuajan pidentämiseen liitt. luottokorttiluottoja

# 327

# 328

# 329

# 330

| — | joista pidennetyn luottotoiminnon luottokorttiluottoja |
| --- | --- |

—

joista pidennetyn luottotoiminnon luottokorttiluottoja

# 331

# 332

# 333

# 334

| 3. | Muut arvopaperit kuin osakkeet |
| --- | --- |

3.

# 335

# 336

# 337

| 3e | euromääräiset |
| --- | --- |

3e

euromääräiset

# 338

# 339

# 340

# 341

enintään 1 vuoden

# 342

# 343

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

# 344

# 345

yli 2 vuoden

# 346

# 347

| 3x | Valuuttamääräiset |
| --- | --- |

3x

Valuuttamääräiset

# 349

# 350

# 352

# 353

enintään 1 vuoden

# 354

# 355

yli 1 vuoden mutta enintään 2 vuoden

# 356

# 357

yli 2 vuoden

# 358

# 359

| 4. | Rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet |
| --- | --- |

4.

360

361

362

| 5. | Osakkeet ja osuudet |
| --- | --- |

5.

# 363

# 364

# 365

# 366

# 367

| 6. | Kiinteä omaisuus |
| --- | --- |

6.

# 368

| 7. | Muut saamiset |
| --- | --- |

7.

# 369

TAULUKKO 2

Erät, joiden osalta vaaditaan neljännesvuosittaisten virtatietojen korjauksia
   (1)

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

A.

Kotimaa

| B. | Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
| --- | --- |

B.

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

Ulkomaat

Muut kuin rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Yhteensä

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Pankit

Muut kuin pankit

Yhteensä

Valtionhallinto (S.1311)

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välit. avust. laitokset (S.123 + S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14 + S.15)

Yhteensä

Valtionhallinto (S.1311)

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välit. avust. laitokset (S.123 + S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14 + S.15)

Julkisyhteisöt

Muut kotimaiset sektorit

Yhteensä

Osavaltionhallinto (S. 1312)

Paikallishallinto (S. 1313)

Sosiaaliturvarahastot (S. 1314)

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

Yhteensä

Osavaltionhallinto (S. 1312)

Paikallishallinto (S. 1313)

Sosiaaliturvarahastot (S. 1314)

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

Kiinteistövakuus

Yhteensä

Kiinteistövakuus

Kiinteistövakuus

Kiinteistövakuus

Kiinteistövakuus

Yhteensä

Kiinteistövakuus

Kiinteistövakuus

Kiinteistövakuus

VASTATTAVAA

| 8. | Liikkeessä oleva raha |
| --- | --- |

8.

Liikkeessä oleva raha

| 9. | Talletukset |
| --- | --- |

9.

Talletukset

370

371

372

| 9.1. | Yön yli |
| --- | --- |

9.1.

Yön yli

373

374

375

376

377

378

| 9.2. | Määräaikaiset |
| --- | --- |

9.2.

Määräaikaiset

379

380

381

382

383

384

| 9.3. | Irtisanomisehtoiset |
| --- | --- |

9.3.

Irtisanomisehtoiset

385

386

387

388

389

390

| 9.4. | Repot |
| --- | --- |

9.4.

Repot

391

392

393

394

395

396

| 10. | Rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet |
| --- | --- |

10.

Rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet

| 11. | Liikkeeseen lasketut velkapaperit |
| --- | --- |

11.

Liikkeeseen lasketut velkapaperit

| 12. | Oma pääoma ja varaukset |
| --- | --- |

12.

Oma pääoma ja varaukset

| 13. | Muut velat |
| --- | --- |

13.

Muut velat

VASTAAVAA

| 1. | Käteinen |
| --- | --- |

1.

Käteinen

| 2. | Lainat |
| --- | --- |

2.

Lainat

397

# 398

# 399

# 400

# 401

# 402

# 403

# 404

# 405

# 406

# 407

# 408

# 409

enintään 1 vuoden

# 410

# 411

# 412

# 413

# 414

# 415

# 416

# 417

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

# 418

# 419

# 420

# 421

# 422

# 423

# 424

# 425

yli 5 vuoden

# 426

# 427

# 428

# 429

# 430

# 431

# 432

# 433

| 2e | euro |
| --- | --- |

2e

euro

# 434

# 435

# 436

# 437

# 438

# 439

# 440

# 441

Lainat, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 1 vuosi

joista lainoja, joiden jäljellä oleva maturiteetti on enintään 1 vuosi

joista lainoja, joiden jäljellä oleva maturiteetti on yli 1 vuosi ja joiden korontason tarkistus on 12 kuukauden sisällä

Lainat, joiden alkuperäinen maturiteetti on yli 2 vuotta

joista lainoja, joiden jäljellä oleva maturiteetti on enintään 2 vuotta

joista lainoja, joiden jäljellä oleva maturiteetti on yli 2 vuotta ja joiden korontason tarkistus on 24 kuukauden sisällä

| 3. | Muut arvopaperit kuin osakkeet |
| --- | --- |

3.

Muut arvopaperit kuin osakkeet

# 458

# 459

# 460

# 461

# 462

enintään 1 vuoden

# 463

# 464

# 465

# 466

# 467

# 468

# 469

# 470

# 471

# 472

# 473

# 474

# 475

# 476

yli 1 vuoden

# 477

# 478

# 479

# 480

# 481

# 482

# 483

# 484

# 485

# 486

# 487

# 488

# 489

# 490

| 4. | Rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet |
| --- | --- |

4.

Rahamarkkinarahastojen rahasto-osuudet

| 5. | Osakkeet ja osuudet |
| --- | --- |

5.

Osakkeet ja osuudet

# 491

# 492

# 493

# 494

# 495

# 496

| 6. | Kiinteä omaisuus |
| --- | --- |

6.

Kiinteä omaisuus

| 7. | Muut saamiset |
| --- | --- |

7.

Muut saamiset

TAULUKKO 3 a

Arvopaperistamiset ja muut lainojen siirrot: erät, joiden osalta vaaditaan kuukausittaisten virtatietojen korjauksia
   (2)

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

A.

Kotimaa

| B. | Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
| --- | --- |

B.

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

Ulkomaat

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Yhteensä

Muut julkisyhteisöt (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välit. avust. laitokset (S.123 + S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14 + S.15)

Yhteensä

Muut julkisyhteisöt (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välit. avust. laitokset (S.123 + S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14 + S.15)

Sellaisten arvopaperistettujen lainojen kantatiedot, joita ei ole poistettu taseesta

| 1.1. | Yhteensä |
| --- | --- |

1.1.

Yhteensä

497

498

499

500

501

502

503

504

505

506

507

508

509

| 1.1.1. | joista euroalueen erityisyhteisöä käyttäen arvopaperistettuja |
| --- | --- |

1.1.1.

joista euroalueen erityisyhteisöä käyttäen arvopaperistettuja

510

511

512

513

514

515

516

517

518

519

520

521

522

TAULUKKO 3b

Arvopaperistamiset ja muut lainojen siirrot: erät, joiden osalta vaaditaan neljännesvuosittaisten virtatietojen korjauksia
   (3)

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

A.

Kotimaa

| B. | Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
| --- | --- |

B.

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

Ulkomaat

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Julkisyhteisöt (S.13)

Muut kotimaiset sektorit

Yhteensä

Muut julkisyhteisöt (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välit. avust. laitokset (S.123 + S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14 + S.15)

Yhteensä

Muut julkisyhteisöt (S.1312 + S.1313 + S.1314)

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät + rah. ja vak. välit. avust. laitokset (S.123 + S.124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet + kotital. palv. voittoa tavoittelematt. yht. (S.14 + S.15)

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

Kulutusluotot

Asuntolainat

Muut lainat

YE/YK (6)

YE/YK (6)

1.   Arvopaperistetut lainat, lainaa siirrettäessä todettavat arvonalennukset

| 1.1. | vastapuoli siirrossa |
| --- | --- |

1.1.

on erityisyhteisö

524

525

526

527

528

529

530

531

532

533

534

535

536

537

538

540

541

542

543

enintään 1 vuoden

544

545

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

546

547

yli 5 vuoden

548

549

| 1.1.1. | joista vastapuoli |
| --- | --- |

1.1.1.

550

551

552

553

554

555

556

557

558

559

560

561

562

siirrossa on euroalueen erityisyhteisö

562

563

enintään 1 vuoden

564

565

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

566

567

yli 5 vuoden

2.   Arvopaperistamisessa hoidettujen lainojen kantatiedot

| 2.1. | Hoidetut lainat: kaikki erityisyhteisöt |
| --- | --- |

2.1.

568

569

560

561

572

573

575

576

577

579

580

581

582

583

584

586

587

588

589

enintään 1 vuoden

590

591

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

592

593

yli 5 vuoden

594

595

| 2.1.1. | Hoidetut lainat: joista: euroalueen erityisyhteisöt |
| --- | --- |

2.1.1.

596

597

598

599

600

601

602

603

604

605

606

607

enintään 1 vuoden

608

609

yli 1 vuoden mutta enintään 5 vuoden

610

611

yli 5 vuoden

612

613

| b) | Korvataan 4 osan 3 jakso seuraavasti:
  ”
  3 jakso:
     
  Neljännesvuosittain toimitettavat lisätietoerät euroalueen rahoitustilinpidon laatimista varten



  Kansallisten keskuspankkien / EKP:n / muiden rahalaitosten tiedot (kannat) | Kotimaa | Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot | Ulkomaat | Kohdistamattomat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Yhteensä | Valtionhallinto | Yhteensä | Valtionhallinto |
| VASTATTAVAA |
| 14.   Muut velat |
| Kotitalouksien netto-osuudet eläkerahastoissa | | M70 |
| Arvonmuutostilit | | M90 |
| Velat ulkomaisille sivukonttoreille/konttoreille | | M91 |
| Velkojen oikaisutilit | | M92 |
| Tulo-/menotilien velkasaldo; kuluvan/aikaisempien vuosien voitot/tappiot; arvopaperien lainausliiketoiminta; arvopaperien velkakannat; arvonalennus | | M93 |
| Varaukset | | M94 |
| VASTAAVAA |
| 3.   Muut arvopaperit kuin osakkeet |
| enintään 1 vuoden | | M71 | | M72 | M73 | |
| joista euromääräisiä | | M74 | | M75 | M76 | |
| yli 1 vuoden | | M77 | | M78 | M79 | |
| joista euromääräisiä | | M80 | | M81 | M82 | |
| 5.   Osakkeet ja osuudet |
| Noteeratut osakkeet | M83 | | M84 | | M85 | |
| Sijoitusrahastojen (muut kuin rahamarkkinarahastot) osuudet | M86 | | M87 | | M88 | |
| 7.   Muut saamiset |
| Vakuutusmaksujen ennakkosuoritukset ja vakuutusvaateita varten tehdyt varaukset | | M89 |
| Arvonmuutostilit | | M95 |
| Saamiset ulkomaisilta sivukonttoreilta/konttoreilta / pääomatuki ulkomaisille sivukonttoreille/konttoreille | | M96 |
| Saamisten oikaisutilit | | M97 |
| Tulo-/menotilien hyvityssaldo; kuluvan/aikaisempien vuosien voitot/tappiot; omat osakkeet; arvopaperien lainausliiketoiminta | | M98 |

b)

Korvataan 4 osan 3 jakso seuraavasti:

”
  3 jakso:
     
  Neljännesvuosittain toimitettavat lisätietoerät euroalueen rahoitustilinpidon laatimista varten

Kansallisten keskuspankkien / EKP:n / muiden rahalaitosten tiedot (kannat)

Kotimaa

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

Ulkomaat

Kohdistamattomat

Yhteensä

Valtionhallinto

Yhteensä

Valtionhallinto

VASTATTAVAA

14.   Muut velat

Kotitalouksien netto-osuudet eläkerahastoissa

M70

Arvonmuutostilit

M90

Velat ulkomaisille sivukonttoreille/konttoreille

M91

Velkojen oikaisutilit

M92

Tulo-/menotilien velkasaldo; kuluvan/aikaisempien vuosien voitot/tappiot; arvopaperien lainausliiketoiminta; arvopaperien velkakannat; arvonalennus

M93

Varaukset

M94

VASTAAVAA

3.   Muut arvopaperit kuin osakkeet

enintään 1 vuoden

M71

M72

M73

joista euromääräisiä

M74

M75

M76

yli 1 vuoden

M77

M78

M79

joista euromääräisiä

M80

M81

M82

5.   Osakkeet ja osuudet

Noteeratut osakkeet

M83

M84

M85

Sijoitusrahastojen (muut kuin rahamarkkinarahastot) osuudet

M86

M87

M88

7.   Muut saamiset

Vakuutusmaksujen ennakkosuoritukset ja vakuutusvaateita varten tehdyt varaukset

M89

Arvonmuutostilit

M95

Saamiset ulkomaisilta sivukonttoreilta/konttoreilta / pääomatuki ulkomaisille sivukonttoreille/konttoreille

M96

Saamisten oikaisutilit

M97

Tulo-/menotilien hyvityssaldo; kuluvan/aikaisempien vuosien voitot/tappiot; omat osakkeet; arvopaperien lainausliiketoiminta

M98

M70: rahalaitosten velat kotitalouksille teknisinä varauksina, jotka on otettu käyttöön työntekijöiden eläkkeiden maksamiseksi. Näitä ovat tyypillisesti työntekijöiden eläkerahastot, joita ei ole ulkoistettu itsenäiselle laitokselle.

M83, M84, M85: osakkeita, joiden hinnat noteerataan tunnetussa pörssissä tai muuten jälkimarkkinoilla.

M86, M87, M88: osakkeita, jotka lasketaan liikkeeseen sellaisten organisoitujen rahoitusjärjestelyjen yhteydessä, joilla kerätään sijoittajien varoja rahoitusvarojen tai reaalisten varojen hankkimista varten, rahalaitossektoriin kuuluvia sijoitusrahastoja (rahasto-osuudet) lukuun ottamatta.

M89: rahalaitosten maksamien bruttopreemioiden se osa, joka kohdennetaan seuraavalle kirjanpitojaksolle + sellaiset rahalaitosten vaateet, joita ei ole vielä hoidettu.

M93, M98: Jos saatavilla on näiden yhdistelmäerien sisältöä selventäviä lisätietoja, ne tulisi toimittaa EKP:lle. Nämä yhdistelmäerät sisältävät joitakin sellaisia alaeriä, joita kaikki maat eivät tällä hetkellä ilmoita asetuksen (EY) N:o 2423/2001 (EKP/2001/13) mukaisesti (arvopaperien lainausliiketoiminta, arvopaperien velkakannat, omat osakkeet) vaan osana muita saamisia / muita velkoja. Näiden lisätietojen avulla EKP:n on mahdollista tehdä tarpeellisia korjauksia rahaliiton rahoitustilinpitoa koskeviin tietoihin.”

| c) | Lisätään seuraava teksti 5 osan loppuun:

  Kiinteämääräinen vähennys: Vähennystä sovelletaan kaikkiin luottolaitoksiin. Kukin luottolaitos voi tehdä kiinteämääräisen enimmäisvähennyksen, jolla on tarkoitus vähentää erittäin pienten varantovelvoitteiden hallinnoinnista aiheutuvia kustannuksia. Jos [varantopohja × velvoiteprosentti] on pienempi kuin 100 000 euroa, kiinteämääräinen vähennys on yhtä suuri kuin [varantopohja × velvoiteprosentti]. Jos [varantopohja × velvoiteprosentti] on suurempi tai yhtä suuri kuin 100 000 euroa, kiinteämääräinen vähennys on 100 000 euroa. Laitokset, jotka saavat antaa konsolidoitua varantopohjaansa koskevia tilastotietoja ryhmänä (siten kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä III olevan 2 osan 1 jaksossa on määritelty), pitävät vähimmäisvarantoja ryhmän yhden sellaisen laitoksen välityksellä, joka toimii yksinomaan näiden laitosten välittäjänä. Vähimmäisvarantojen soveltamisesta 12 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9) (7) 11 artiklan mukaisesti jälkimmäisessä tapauksessa ainoastaan ryhmä kokonaisuutena on oikeutettu kiinteämääräisen vähennyksen tekemiseen.
  Vähimmäisvarantovaatimus lasketaan seuraavasti:
  Vähimmäisvarantovaatimus = varantopohja x velvoiteprosentti – kiinteämääräinen vähennys
  Sovelletaan seuraavia velvoiteprosentteja:
  Seuraaviin velkaeriin sovelletaan velvoiteprosenttia 2 (siten kuin asetuksessa (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) on määritelty): a) yön yli -talletukset, b) enintään kahden vuoden määräaikaistalletukset, c) talletukset, joiden irtisanomisaika on enintään kaksi vuotta ja d) enintään kahden vuoden määräaikaiset velkapaperit. Takaisinostosopimuksiin (repot) ja muihin varantopohjaan sisällytettyihin yli kahden vuoden määräaikaisiin velkoihin sovelletaan velvoiteprosenttia 0. Velkoja EKP:lle, kansallisille keskuspankeille ja muille eurojärjestelmän vähimmäisvarantovelvoitteen alaisille laitoksille ei sisällytetä varantopohjaan. |
| --- | --- |

c)

Lisätään seuraava teksti 5 osan loppuun:

Kiinteämääräinen vähennys: Vähennystä sovelletaan kaikkiin luottolaitoksiin. Kukin luottolaitos voi tehdä kiinteämääräisen enimmäisvähennyksen, jolla on tarkoitus vähentää erittäin pienten varantovelvoitteiden hallinnoinnista aiheutuvia kustannuksia. Jos [varantopohja × velvoiteprosentti] on pienempi kuin 100 000 euroa, kiinteämääräinen vähennys on yhtä suuri kuin [varantopohja × velvoiteprosentti]. Jos [varantopohja × velvoiteprosentti] on suurempi tai yhtä suuri kuin 100 000 euroa, kiinteämääräinen vähennys on 100 000 euroa. Laitokset, jotka saavat antaa konsolidoitua varantopohjaansa koskevia tilastotietoja ryhmänä (siten kuin asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) liitteessä III olevan 2 osan 1 jaksossa on määritelty), pitävät vähimmäisvarantoja ryhmän yhden sellaisen laitoksen välityksellä, joka toimii yksinomaan näiden laitosten välittäjänä. Vähimmäisvarantojen soveltamisesta 12 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan keskuspankin asetuksen (EY) N:o 1745/2003 (EKP/2003/9) (7) 11 artiklan mukaisesti jälkimmäisessä tapauksessa ainoastaan ryhmä kokonaisuutena on oikeutettu kiinteämääräisen vähennyksen tekemiseen.

Vähimmäisvarantovaatimus lasketaan seuraavasti:

Vähimmäisvarantovaatimus = varantopohja x velvoiteprosentti – kiinteämääräinen vähennys

Sovelletaan seuraavia velvoiteprosentteja:

Seuraaviin velkaeriin sovelletaan velvoiteprosenttia 2 (siten kuin asetuksessa (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) on määritelty): a) yön yli -talletukset, b) enintään kahden vuoden määräaikaistalletukset, c) talletukset, joiden irtisanomisaika on enintään kaksi vuotta ja d) enintään kahden vuoden määräaikaiset velkapaperit. Takaisinostosopimuksiin (repot) ja muihin varantopohjaan sisällytettyihin yli kahden vuoden määräaikaisiin velkoihin sovelletaan velvoiteprosenttia 0. Velkoja EKP:lle, kansallisille keskuspankeille ja muille eurojärjestelmän vähimmäisvarantovelvoitteen alaisille laitoksille ei sisällytetä varantopohjaan.

| d) | Korvataan 7 osa seuraavasti:
  TAULUKKO 1

  Rahamarkkinarahastot (kannat)


  Neljännesvuosittaiset aikasarjat



























  TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Korvataan 7 osa seuraavasti:

TAULUKKO 1

Rahamarkkinarahastot (kannat)

Neljännesvuosittaiset aikasarjat

TASE-ERÄT

A.

Kotimaa

| B. | Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
| --- | --- |

B.

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

Ulkomaat

| D. | Kohdistamattomat |
| --- | --- |

D.

Kohdistamattomat

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Julkisyhteisöt

Muut kotimaiset

Julkisyhteisöt

Muut

Yhteensä

Pankit

Muut kuin pankit

Valtionhallinto

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät (S.123) ja rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S. 124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet ym. (S.14 + S.15)

Valtionhallinto

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät (S.123) ja rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S. 124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet ym. (S.14 + S.15)

Julkisyhteisöt

Muut ulkomaiset sektorit

VASTATTAVAA

Talletukset

Rahamarkkinar. rahasto-osuudet

Oma pääoma ja varaukset

Muut velat

VASTAAVAA

Lainat

Muut arvopaperit kuin osakkeet

valuuttam. yhteensä

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden

euromääräiset

enintään 1 vuoden

yli vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

valuuttamääräiset

enintään 1 vuoden

yli vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

Rahamarkkinar. rahasto-osuudet

Osakkeet ja osuudet

Muut saamiset

| | Asetuksella (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) rahalaitoksille osoitetut (kuukausittaiset ja neljännesvuosittaiset) vaatimukset.” |
| --- | --- |
| | Asetuksella (EY) N:o 958/2008 (EKP/2007/8) sijoitusrahastoille asetetut (neljännesvuosittaiset) vaatimukset, jotka ilmoitetaan rahamarkkinarahastojen osalta lisätietoerinä, jos ne ovat kansallisten keskuspankkien saatavilla. |

Asetuksella (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) rahalaitoksille osoitetut (kuukausittaiset ja neljännesvuosittaiset) vaatimukset.”

Asetuksella (EY) N:o 958/2008 (EKP/2007/8) sijoitusrahastoille asetetut (neljännesvuosittaiset) vaatimukset, jotka ilmoitetaan rahamarkkinarahastojen osalta lisätietoerinä, jos ne ovat kansallisten keskuspankkien saatavilla.

Rahamarkkinarahastot (luokituksen muutokset)

Neljännesvuosittaiset aikasarjat

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

A.

Kotimaa

| B. | Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
| --- | --- |

B.

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

Ulkomaat

| D. | Kohdistamattomat |
| --- | --- |

D.

Kohdistamattomat

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Julkisyhteisöt

Muut kotimaiset

Julkisyhteisöt

Muut

Yhteensä

Pankit

Muut kuin pankit

Valtionhallinto

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät (S.123) ja rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S. 124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet ym. (S.14 + S.15)

Valtionhallinto

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät (S.123) ja rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S. 124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet ym. (S.14 + S.15)

Julkisyhteisöt

Muut ulkomaiset sektorit

VASTATTAVAA

Talletukset

Rahamarkkinar. rahasto-osuudet

Oma pääoma ja varaukset

Muut velat

VASTAAVAA

Lainat

Muut arvopaperit kuin osakkeet

valuuttam. yhteensä

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden

euromääräiset

enintään 1 vuoden

yli vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

valuuttamääräiset

enintään 1 vuoden

yli vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

Rahamarkkinar. rahasto-osuudet

Osakkeet ja osuudet

Muut saamiset

| | Asetuksella (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) rahalaitoksille osoitetut (kuukausittaiset ja neljännesvuosittaiset) vaatimukset. |
| --- | --- |
| | Asetuksella 958/2007 (EKP/2007/8) sijoitusrahastoille asetetut (neljännesvuosittaiset) vaatimukset, jotka ilmoitetaan rahamarkkinarahastojen osalta lisätietoerinä, jos tiedot ovat saatavilla kansallisissa keskuspankeissa. |

Asetuksella (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) rahalaitoksille osoitetut (kuukausittaiset ja neljännesvuosittaiset) vaatimukset.

Asetuksella 958/2007 (EKP/2007/8) sijoitusrahastoille asetetut (neljännesvuosittaiset) vaatimukset, jotka ilmoitetaan rahamarkkinarahastojen osalta lisätietoerinä, jos tiedot ovat saatavilla kansallisissa keskuspankeissa.

Rahamarkkinarahastot (arvonmuutokset)

Neljännesvuosittaiset aikasarjat

| TASE-ERÄT | A. | Kotimaa |
| --- | --- | --- |

TASE-ERÄT

A.

Kotimaa

| B. | Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot |
| --- | --- |

B.

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

| C. | Ulkomaat |
| --- | --- |

C.

Ulkomaat

| D. | Kohdistamattomat |
| --- | --- |

D.

Kohdistamattomat

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Rahalaitokset

Muut kuin rahalaitokset

Julkisyhteisöt

Muut kotimaiset

Julkisyhteisöt

Muut

Yhteensä

Pankit

Muut kuin pankit

Valtionhallinto

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät (S.123) ja rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S. 124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet ym. (S.14 + S.15)

Valtionhallinto

Muut julkisyhteisöt

Yhteensä

Muut rahoituksen välittäjät (S.123) ja rahoituksen ja vakuutuksen välitystä avustavat laitokset (S. 124)

Vakuutuslaitokset ja eläkerahastot (S.125)

Yritykset (S.11)

Kotitaloudet ym. (S.14 + S.15)

Julkisyhteisöt

Muut ulkomaiset sektorit

VASTATTAVAA

Talletukset

Rahamarkkinar. rahasto-osuudet

Oma pääoma ja varaukset

Muut velat

VASTAAVAA

Lainat

Muut arvopaperit kuin osakkeet

valuuttam. yhteensä

enintään 1 vuoden

yli 1 vuoden

euromääräiset

enintään 1 vuoden

yli vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

valuuttamääräiset

enintään 1 vuoden

yli vuoden mutta enintään 2 vuoden

yli 2 vuoden

Rahamarkkinar. rahasto-osuudet

Osakkeet ja osuudet

Muut saamiset

| | Asetuksella (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) rahalaitoksille osoitetut (kuukausittaiset ja neljännesvuosittaiset) vaatimukset. |
| --- | --- |
| Kansalliset keskuspankit voivat myöntää asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 2 kohdan nojalla rahamarkkinarahastoille poikkeuksia arvostusmuutosten ilmoittamisvelvollisuudesta. |
| Jos kyseessä olevat summat ovat kuitenkin merkittäviä, kansallisten keskuspankkien on toimitettava tiedot parhaiden edellytysten mukaan. |

Asetuksella (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) rahalaitoksille osoitetut (kuukausittaiset ja neljännesvuosittaiset) vaatimukset.

Kansalliset keskuspankit voivat myöntää asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) 8 artiklan 2 kohdan nojalla rahamarkkinarahastoille poikkeuksia arvostusmuutosten ilmoittamisvelvollisuudesta.

Jos kyseessä olevat summat ovat kuitenkin merkittäviä, kansallisten keskuspankkien on toimitettava tiedot parhaiden edellytysten mukaan.

TAULUKKO 2

Rahamarkkinarahastot (kannat)

Neljännesvuosittaiset aikasarjat

| TASE-ERÄT | Kaikki valuutat | Euromääräiset | Muut valuutat |
| --- | --- | --- | --- |
| | GBP | USD | JPY | CHF |
| VASTATTAVAA |
| Talletukset | | | | | | | |
| Ulkomaat (pl. EU) | | | | | | | |
| pankeilta | | | | | | | |
| | | | | | | |
| VASTAAVAA |
| Lainat | | | | | | | |
| Ulkomaat | | | | | | | |
| Muut arvopaperit kuin osakkeet | | | | | | | |
| Kotimaa | | | | | | | |
| rahalaitosten liikkeeseen laskemat | | | | | | | |
| muiden kuin rahalaitosten liikkeeseen laskemat | | | | | | | |
| Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot | | | | | | | |
| rahalaitosten liikkeeseen laskemat | | | | | | | |
| muiden kuin rahalaitosten liikkeeseen laskemat | | | | | | | |
| Ulkomaat | | | | | | | |
| | Asetuksella (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) rahalaitoksille osoitetut (neljännesvuosittaiset) vaatimukset. |

TASE-ERÄT

Kaikki valuutat

Euromääräiset

Muut valuutat

GBP

USD

JPY

CHF

VASTATTAVAA

Talletukset

Ulkomaat (pl. EU)

pankeilta

VASTAAVAA

Lainat

Ulkomaat

Muut arvopaperit kuin osakkeet

Kotimaa

rahalaitosten liikkeeseen laskemat

muiden kuin rahalaitosten liikkeeseen laskemat

Muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot

rahalaitosten liikkeeseen laskemat

muiden kuin rahalaitosten liikkeeseen laskemat

Ulkomaat

Asetuksella (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) rahalaitoksille osoitetut (neljännesvuosittaiset) vaatimukset.

| e) | Poistetaan 10 osa. |
| --- | --- |

e)

Poistetaan 10 osa.

| f) | Korvataan 11 osa seuraavasti:
  ”11   OSA


  Muita rahoituksen välittäjiä koskevat tilastot (lukuun ottamatta sijoitusrahastoja ja erityisyhteisöjä)



  1 jakso:
     
  Raportointitaulukot


  Arvopapereiden ja johdannaisten välittäjistä, lainanantajina toimivista rahoitusyrityksistä ja loppujen muiden rahoituksen välittäjien jäännösluokasta toimitettavat tiedot esitetään alla olevassa taulukossa.

  Arvopapereiden ja johdannaisten välittäjiä, lainanantajina toimivia rahoitusyrityksiä ja loppuja muita rahoituksen välittäjiä koskevat tiedot. Keskeiset indikaattorit/lisätietoerät









  Erän nimi ja maturiteetti / maantieteellinen / sektorikohtainen erittely | AJV | LKYR | Loput |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| VASTAAVAA |
| Talletukset/maailma/yhteensä | Keskeinen | | |
| Lainat/maailma/yhteensä | | Keskeinen | |
| Lainat/maailma/rahalaitokset | | Keskeinen | |
| Lainat/maailma / muut kuin rahalaitokset / yhteensä | | Keskeinen | |
| Lainat/maailma / muut kuin rahalaitokset / yritykset | | Keskeinen | |
| Lainat/maailma / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / yhteensä | | Keskeinen | |
| Lainat / maailma / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / kulutusluotot | | Keskeinen | |
| Lainat/maailma / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / asuntolainat | | Keskeinen | |
| Lainat/maailma /muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / muut tarkoitukset (jäännösluokka) | | Keskeinen | |
| Lainat/kotimaa/yhteensä | | Keskeinen | |
| Lainat/kotimaa/rahalaitokset | | Keskeinen | |
| Lainat/kotimaa / muut kuin rahalaitokset / yhteensä | | Keskeinen | |
| Lainat/kotimaa / muut kuin rahalaitokset / yritykset | | Keskeinen | |
| Lainat/kotimaa / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / yhteensä | | Keskeinen | |
| Lainat/kotimaa / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / kulutusluotot | | Keskeinen | |
| Lainat/kotimaa / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / asuntolainat | | Keskeinen | |
| Lainat/kotimaa / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / muut tarkoitukset (jäännösluokka) | | Keskeinen | |
| Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / yhteensä | | Keskeinen | |
| Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / rahalaitokset | | Keskeinen | |
| Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / muut kuin rahalaitokset / yhteensä | | Keskeinen | |
| Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / muut kuin rahalaitokset / yritykset | | Keskeinen | |
| Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / yhteensä | | Keskeinen | |
| Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / kulutusluotot | | Keskeinen | |
| Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / asuntolainat | | Keskeinen | |
| Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / muut tarkoitukset (jäännösluokka) | | Keskeinen | |
| Muut arvopaperit kuin osakkeet / maailma / yhteensä | Keskeinen | Keskeinen | |
| Osakkeet ja osuudet, pl. sijoitusrahasto-osuudet / maailma / yhteensä | Keskeinen | Keskeinen | |
| Sijoitusrahastojen rahasto-osuudet / maailma / yhteensä | Keskeinen | | |
| Johdannaiset/maailma/yhteensä | Keskeinen | | |
| Muut saamiset, ml. ’lainat’ / maailma / yhteensä | Keskeinen | | |
| Muut saamiset, ml. ’talletukset’, ’käteinen raha’, ’sijoitusrahasto-osuudet’, ’kiinteä omaisuus’ ja ’johdannaiset’ / maailma / yhteensä | | Keskeinen | |
| SAAMISET/VELAT YHTEENSÄ / maailma / yhteensä | Keskeinen | Keskeinen | Lisätieto |
| VASTATTAVAA |
| Talletukset ja otetut lainat / maailma / yhteensä | Keskeinen | Keskeinen | |
| Liikkeeseen lasketut velkapaperit / maailma / yhteensä | Keskeinen | Keskeinen | |
| Oma pääoma ja varaukset / maailma / yhteensä | Keskeinen | Keskeinen | |
| Johdannaiset/maailma/yhteensä | Keskeinen | | |
| Muut velat / maailma / yhteensä | Keskeinen | | |
| Muut velat, ml. ’johdannaiset’ / maailma / yhteensä | | Keskeinen | |

f)

Korvataan 11 osa seuraavasti:

”11   OSA

Muita rahoituksen välittäjiä koskevat tilastot (lukuun ottamatta sijoitusrahastoja ja erityisyhteisöjä)

1 jakso:
     
  Raportointitaulukot

Arvopapereiden ja johdannaisten välittäjistä, lainanantajina toimivista rahoitusyrityksistä ja loppujen muiden rahoituksen välittäjien jäännösluokasta toimitettavat tiedot esitetään alla olevassa taulukossa.

Arvopapereiden ja johdannaisten välittäjiä, lainanantajina toimivia rahoitusyrityksiä ja loppuja muita rahoituksen välittäjiä koskevat tiedot. Keskeiset indikaattorit/lisätietoerät

Erän nimi ja maturiteetti / maantieteellinen / sektorikohtainen erittely

AJV

LKYR

Loput

VASTAAVAA

Talletukset/maailma/yhteensä

Keskeinen

Lainat/maailma/yhteensä

Keskeinen

Lainat/maailma/rahalaitokset

Keskeinen

Lainat/maailma / muut kuin rahalaitokset / yhteensä

Keskeinen

Lainat/maailma / muut kuin rahalaitokset / yritykset

Keskeinen

Lainat/maailma / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / yhteensä

Keskeinen

Lainat / maailma / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / kulutusluotot

Keskeinen

Lainat/maailma / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / asuntolainat

Keskeinen

Lainat/maailma /muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / muut tarkoitukset (jäännösluokka)

Keskeinen

Lainat/kotimaa/yhteensä

Keskeinen

Lainat/kotimaa/rahalaitokset

Keskeinen

Lainat/kotimaa / muut kuin rahalaitokset / yhteensä

Keskeinen

Lainat/kotimaa / muut kuin rahalaitokset / yritykset

Keskeinen

Lainat/kotimaa / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / yhteensä

Keskeinen

Lainat/kotimaa / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / kulutusluotot

Keskeinen

Lainat/kotimaa / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / asuntolainat

Keskeinen

Lainat/kotimaa / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / muut tarkoitukset (jäännösluokka)

Keskeinen

Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / yhteensä

Keskeinen

Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / rahalaitokset

Keskeinen

Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / muut kuin rahalaitokset / yhteensä

Keskeinen

Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / muut kuin rahalaitokset / yritykset

Keskeinen

Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / yhteensä

Keskeinen

Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / kulutusluotot

Keskeinen

Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / asuntolainat

Keskeinen

Lainat / muut rahaliittoon osallistuvat jäsenvaltiot / muut kuin rahalaitokset / kotitaloudet / muut tarkoitukset (jäännösluokka)

Keskeinen

Muut arvopaperit kuin osakkeet / maailma / yhteensä

Keskeinen

Keskeinen

Osakkeet ja osuudet, pl. sijoitusrahasto-osuudet / maailma / yhteensä

Keskeinen

Keskeinen

Sijoitusrahastojen rahasto-osuudet / maailma / yhteensä

Keskeinen

Johdannaiset/maailma/yhteensä

Keskeinen

Muut saamiset, ml. ’lainat’ / maailma / yhteensä

Keskeinen

Muut saamiset, ml. ’talletukset’, ’käteinen raha’, ’sijoitusrahasto-osuudet’, ’kiinteä omaisuus’ ja ’johdannaiset’ / maailma / yhteensä

Keskeinen

SAAMISET/VELAT YHTEENSÄ / maailma / yhteensä

Keskeinen

Keskeinen

Lisätieto

VASTATTAVAA

Talletukset ja otetut lainat / maailma / yhteensä

Keskeinen

Keskeinen

Liikkeeseen lasketut velkapaperit / maailma / yhteensä

Keskeinen

Keskeinen

Oma pääoma ja varaukset / maailma / yhteensä

Keskeinen

Keskeinen

Johdannaiset/maailma/yhteensä

Keskeinen

Muut velat / maailma / yhteensä

Keskeinen

Muut velat, ml. ’johdannaiset’ / maailma / yhteensä

Keskeinen

2 jakso:
     
  Instrumenttiluokat ja arvostusta koskevat säännöt

Periaatteessa saamiset ja velat arvostetaan Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmän (EKT 95) mukaisesti käypiin markkinahintoihin taseen päivämääränä. Talletukset ja lainat ilmoitetaan nimellisarvoonsa ilman kertyneitä korkoja.

Saamiset

Saamiset/velat yhteensä: Saamisten yhteismäärän tulee vastata taseen vastaavaa-puolen kaikkien erikseen yksilöityjen erien summaa ja olla yhtä suuri kuin velkojen kokonaismäärä.

| 1. | Talletukset: Tämä erä (8) sisältää lähinnä kaksi alaryhmää, nimittäin siirtokelpoiset talletukset ja muut talletukset. Tähän erään kuuluu myös hallussa oleva käteinen raha.
  Lainanantajina toimivien rahoitusyritysten osalta tämä erä olisi luokiteltava ’Muihin saamisiin’. |
| --- | --- |

1.

Talletukset: Tämä erä (8) sisältää lähinnä kaksi alaryhmää, nimittäin siirtokelpoiset talletukset ja muut talletukset. Tähän erään kuuluu myös hallussa oleva käteinen raha.

Lainanantajina toimivien rahoitusyritysten osalta tämä erä olisi luokiteltava ’Muihin saamisiin’.

| 2. | Lainat: Tähän erään kuuluvat:






  — | kotitalouksille myönnetyt lainat, joihin sisältyvät kulutusluotot (lainat, jotka on myönnetty henkilökohtaiseen käyttöön tulevien kulutustavaroiden ja palvelujen hankkimiseksi), asuntolainat (lainat, jotka myönnetään asunnon hankkimiseen, myös rakentamiseen ja peruskorjaukseen) ja muut lainat (lainat, jotka myönnetään esimerkiksi liiketoimintaan, velkajärjestelyihin, opintoihin ja muihin vastaaviin tarkoituksiin), |
| --- | --- | --- |

2.

Lainat: Tähän erään kuuluvat:

—

kotitalouksille myönnetyt lainat, joihin sisältyvät kulutusluotot (lainat, jotka on myönnetty henkilökohtaiseen käyttöön tulevien kulutustavaroiden ja palvelujen hankkimiseksi), asuntolainat (lainat, jotka myönnetään asunnon hankkimiseen, myös rakentamiseen ja peruskorjaukseen) ja muut lainat (lainat, jotka myönnetään esimerkiksi liiketoimintaan, velkajärjestelyihin, opintoihin ja muihin vastaaviin tarkoituksiin),

| — | kolmansille osapuolille myönnetyt rahoitusleasingsopimukset, |
| --- | --- |

—

kolmansille osapuolille myönnetyt rahoitusleasingsopimukset,

| — | ongelmaluotot, joita ei ole vielä maksettu takaisin tai poistettu luottotappioina, |
| --- | --- |

—

ongelmaluotot, joita ei ole vielä maksettu takaisin tai poistettu luottotappioina,

| — | hallussa olevat ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit, |
| --- | --- |

—

hallussa olevat ei-jälkimarkkinakelpoiset arvopaperit,

| — | lainasaamiset, joilla on huonompi etuoikeus kuin muilla saamisilla. |
| --- | --- |

—

lainasaamiset, joilla on huonompi etuoikeus kuin muilla saamisilla.

Alaluokan ’Arvopapereiden ja johdannaisten välittäjät’ osalta lainat luokitellaan ’Muihin saamisiin’.

Arvostaminen: Muiden rahoituksen välittäjien myöntämät lainat kirjataan bruttomääräisinä kaikkine niihin liittyvine, yleisine ja kohdistettuine varauksineen, kunnes tiedonantajalaitos poistaa lainat luottotappioina, jolloin lainat poistetaan taseesta.

Jaksottamista koskevan yleisperiaatteen mukaisesti lainoista kertyvä korko kirjataan taseeseen sitä mukaa kuin sitä kertyy, eli suoriteperusteen mukaisesti, eikä sitä mukaa kuin sitä tosiasiallisesti maksetaan, eli maksuperusteen mukaisesti. Korkosaamiset lainoista kirjataan bruttomääräisinä luokkaan ’Muut saamiset’.

| 3. | Muut arvopaperit kuin osakkeet: Tämä erä sisältää arvopaperit, jotka antavat haltijalle ehdottoman oikeuden kiinteään tai sopimuksen mukaiseen tuloon kuponkikorkoina ja/tai määrättyinä kiinteinä summina, jotka maksetaan määräpäivänä tai -päivinä tai alkaen liikkeeseenlaskun yhteydessä yksilöidystä ajankohdasta. Siihen sisältyvät myös jälkimarkkinakelpoiset lainat, jotka on järjestetty uudelleen niin, että niitä edustaa suuri määrä identtisiä velkakirjoja, joilla käydään kauppaa järjestäytyneillä markkinoilla.

  Arvostaminen: EKT 95:n mukaisesti muut arvopaperit kuin osakkeet ilmoitetaan markkina-arvoon. |
| --- | --- |

3.

Muut arvopaperit kuin osakkeet: Tämä erä sisältää arvopaperit, jotka antavat haltijalle ehdottoman oikeuden kiinteään tai sopimuksen mukaiseen tuloon kuponkikorkoina ja/tai määrättyinä kiinteinä summina, jotka maksetaan määräpäivänä tai -päivinä tai alkaen liikkeeseenlaskun yhteydessä yksilöidystä ajankohdasta. Siihen sisältyvät myös jälkimarkkinakelpoiset lainat, jotka on järjestetty uudelleen niin, että niitä edustaa suuri määrä identtisiä velkakirjoja, joilla käydään kauppaa järjestäytyneillä markkinoilla.

Arvostaminen: EKT 95:n mukaisesti muut arvopaperit kuin osakkeet ilmoitetaan markkina-arvoon.

| 4. | Osakkeet ja osuudet lukuun ottamatta sijoitusrahasto-osuuksia: Tähän kuuluvat lähinnä seuraavat kolme alaluokkaa:






  — | noteeratut osakkeet lukuun ottamatta sijoitusrahasto-osuuksia eli osakkeet, joiden hinnat noteerataan tunnetussa pörssissä tai muuten jälkimarkkinoilla (EKT 95, 5.88–5.93 kohta), |
| --- | --- | --- |

4.

Osakkeet ja osuudet lukuun ottamatta sijoitusrahasto-osuuksia: Tähän kuuluvat lähinnä seuraavat kolme alaluokkaa:

—

noteeratut osakkeet lukuun ottamatta sijoitusrahasto-osuuksia eli osakkeet, joiden hinnat noteerataan tunnetussa pörssissä tai muuten jälkimarkkinoilla (EKT 95, 5.88–5.93 kohta),

| — | noteeraamattomat osakkeet lukuun ottamatta sijoitusrahasto-osuuksia eli noteeraamattomat osakkeet (EKT 95, 5.88.–5.93. kohta), |
| --- | --- |

—

noteeraamattomat osakkeet lukuun ottamatta sijoitusrahasto-osuuksia eli noteeraamattomat osakkeet (EKT 95, 5.88.–5.93. kohta),

| — | muut osuudet eli kaikki taloustoimet, jotka kohdistuvat muihin osuuksiin ja jotka eivät kuulu noteerattuihin ja noteeraamattomiin osakkeisiin (EKT 95, 5.94–5.95 kohta). |
| --- | --- |

—

muut osuudet eli kaikki taloustoimet, jotka kohdistuvat muihin osuuksiin ja jotka eivät kuulu noteerattuihin ja noteeraamattomiin osakkeisiin (EKT 95, 5.94–5.95 kohta).

Arvostaminen: EKT 95:n mukaisesti osakkeet ja osuudet ilmoitetaan markkina-arvoon.

| 5. | Sijoitusrahasto-osuudet: Sijoitusrahasto-osuudet ovat yksinomaan rahalaitosten, eli vain rahamarkkinarahastojen ja muiksi rahoituksen välittäjiksi luokiteltujen sijoitusrahastojen velkoja.
  Alaluokan ’Lainanantajina toimivat rahoitusyritykset’ osalta sijoitusrahasto-osuudet luokitellaan ’Muihin saamisiin’.

  Arvostaminen: EKT 95:n mukaisesti sijoitusrahasto-osuudet ilmoitetaan markkina-arvoon. |
| --- | --- |

5.

Sijoitusrahasto-osuudet: Sijoitusrahasto-osuudet ovat yksinomaan rahalaitosten, eli vain rahamarkkinarahastojen ja muiksi rahoituksen välittäjiksi luokiteltujen sijoitusrahastojen velkoja.

Alaluokan ’Lainanantajina toimivat rahoitusyritykset’ osalta sijoitusrahasto-osuudet luokitellaan ’Muihin saamisiin’.

Arvostaminen: EKT 95:n mukaisesti sijoitusrahasto-osuudet ilmoitetaan markkina-arvoon.

| 6. | Johdannaiset: Tämän erän yhteydessä ilmoitetaan seuraavat johdannaiset:






  i) | optiot, jälkimarkkinakelpoiset ja OTC; |
| --- | --- | --- |

6.

Johdannaiset: Tämän erän yhteydessä ilmoitetaan seuraavat johdannaiset:

i)

optiot, jälkimarkkinakelpoiset ja OTC;

| ii) | merkintäoptiot; |
| --- | --- |

ii)

merkintäoptiot;

| iii) | futuurit, mutta ainoastaan siltä osin kuin niillä on markkina-arvo (joka perustuu siihen, että ovat jälkimarkkinakelpoisia tai ne voidaan korvata vastakkaisella sopimuksella); |
| --- | --- |

iii)

futuurit, mutta ainoastaan siltä osin kuin niillä on markkina-arvo (joka perustuu siihen, että ovat jälkimarkkinakelpoisia tai ne voidaan korvata vastakkaisella sopimuksella);

| iv) | swapit, mutta ainoastaan siltä osin kuin niillä on markkina-arvo (joka perustuu siihen, että ne ovat jälkimarkkinakelpoisia tai ne voidaan korvata vastakkaisella sopimuksella). |
| --- | --- |

iv)

swapit, mutta ainoastaan siltä osin kuin niillä on markkina-arvo (joka perustuu siihen, että ne ovat jälkimarkkinakelpoisia tai ne voidaan korvata vastakkaisella sopimuksella).

Lainanantajina toimivien rahoitusyritysten osalta tämä erä olisi luokiteltava ’Muihin saamisiin’.

Johdannaiset kirjataan taseeseen bruttoperusteisesti. Yksittäiset johdannaissopimukset, joilla on positiivinen bruttomääräinen markkina-arvo, kirjataan taseen vastaavaa-puolelle, ja sopimukset, joilla on negatiivinen bruttomääräinen markkina-arvo, kirjataan vastattavaa-puolelle. Johdannaissopimuksiin perustuvia tulevia bruttomääräisiä sitoumuksia ei kirjata tase-eriin. Johdannaiset voidaan kirjata myös nettoperusteisesti eri arvostamismenetelmien mukaisesti. Mikäli ainoastaan nettopositioita on saatavilla tai positiot kirjataan muuhun kuin markkina-arvoon, nämä positiot ilmoitetaan oletusarvoina.

| 7. | Muut saamiset: Kaikki saamiset, joita ei voida kohdistaa mihinkään taseen pääeristä, kohdistetaan ’Muihin saamisiin’. Tämä erä sisältää sellaisia saamisia kuin lainoista kertyneet korkosaamiset ja rakennuksista kertyneet vuokrat; osinkosaamiset; saamiset, jotka eivät liity muiden rahoituksen välittäjien varsinaiseen toimintaan; ns. ’suspense’-erien saamiset bruttomääräisinä; maksujenvälityssaamiset bruttomääräisinä; muut saamiset, joita ei yksilöidä erikseen, esim. käyttöomaisuus sekä lainat ja talletukset muun rahoituksen välittäjän alaluokasta riippuen. |
| --- | --- |

7.

Muut saamiset: Kaikki saamiset, joita ei voida kohdistaa mihinkään taseen pääeristä, kohdistetaan ’Muihin saamisiin’. Tämä erä sisältää sellaisia saamisia kuin lainoista kertyneet korkosaamiset ja rakennuksista kertyneet vuokrat; osinkosaamiset; saamiset, jotka eivät liity muiden rahoituksen välittäjien varsinaiseen toimintaan; ns. ’suspense’-erien saamiset bruttomääräisinä; maksujenvälityssaamiset bruttomääräisinä; muut saamiset, joita ei yksilöidä erikseen, esim. käyttöomaisuus sekä lainat ja talletukset muun rahoituksen välittäjän alaluokasta riippuen.

Velat

Saamiset/velat yhteensä: Velkojen yhteismäärä vastaa taseen vastattavaa-puolen kaikkien erikseen yksilöityjen erien summaa ja on yhtä suuri kuin saamisten kokonaismäärä (ks. myös vastaavaa-puolen erä ’Saamiset/velat yhteensä’).

| 1. | Vastaanotetut talletukset ja lainat: Tähän erään kuuluvat:






  — | Talletukset eli muille rahoituksen välittäjille tehdyt siirtokelpoiset talletukset ja muut talletukset (ks. vastaavaa-puoli). Nämä talletukset tehdään yleensä rahalaitoksiin. |
| --- | --- | --- |

1.

Vastaanotetut talletukset ja lainat: Tähän erään kuuluvat:

—

Talletukset eli muille rahoituksen välittäjille tehdyt siirtokelpoiset talletukset ja muut talletukset (ks. vastaavaa-puoli). Nämä talletukset tehdään yleensä rahalaitoksiin.

| — | Lainat eli tiedonantajina oleville muille rahoituksen välittäjille annetut lainat, jotka eivät perustu velkakirjoihin tai joita edustaa vain yksi velkakirja siitä huolimatta, että se olisi tullut jälkimarkkinakelpoiseksi. |
| --- | --- |

—

Lainat eli tiedonantajina oleville muille rahoituksen välittäjille annetut lainat, jotka eivät perustu velkakirjoihin tai joita edustaa vain yksi velkakirja siitä huolimatta, että se olisi tullut jälkimarkkinakelpoiseksi.

| 2. | Liikkeeseen lasketut velkapaperit: Joissakin maissa muut rahoituksen välittäjät voivat laskea liikkeeseen jälkimarkkinakelpoisia arvopapereita, jotka vastaavat ominaisuuksiltaan rahalaitosten liikkeeseen laskemia velkapapereita. Näiden raportointivaatimusten mukaan kaikki tällaiset instrumentit on luokiteltava velkapapereiksi. |
| --- | --- |

2.

Liikkeeseen lasketut velkapaperit: Joissakin maissa muut rahoituksen välittäjät voivat laskea liikkeeseen jälkimarkkinakelpoisia arvopapereita, jotka vastaavat ominaisuuksiltaan rahalaitosten liikkeeseen laskemia velkapapereita. Näiden raportointivaatimusten mukaan kaikki tällaiset instrumentit on luokiteltava velkapapereiksi.

| 3. | Oma pääoma ja varaukset: Tämä erä käsittää määrät, jotka perustuvat tiedonantajina olevien muiden rahoituksen välittäjien osakkeenomistajille tai muille omistajille osakeanneissa myymiin osakkeisiin, jotka takaavat osakkeen haltijalle omistusoikeuksia kyseisessä muussa rahoituksen välittäjässä ja yleensä osuuden sen voitoista sekä yhtiön purkautuessa osuuden sen omista varoista. Erään kuuluvat myös rahastot, jotka muodostuvat jakamattomista voitoista tai sellaisista varoista, jotka tiedonantajana oleva muu rahoituksen välittäjä on pannut talteen vastaisuudessa odotettavissa olevien maksujen ja sitoumusten varalta. Omaan pääomaan ja varauksiin kuuluvat seuraavat erät:






  — | oma pääoma, |
| --- | --- | --- |

3.

Oma pääoma ja varaukset: Tämä erä käsittää määrät, jotka perustuvat tiedonantajina olevien muiden rahoituksen välittäjien osakkeenomistajille tai muille omistajille osakeanneissa myymiin osakkeisiin, jotka takaavat osakkeen haltijalle omistusoikeuksia kyseisessä muussa rahoituksen välittäjässä ja yleensä osuuden sen voitoista sekä yhtiön purkautuessa osuuden sen omista varoista. Erään kuuluvat myös rahastot, jotka muodostuvat jakamattomista voitoista tai sellaisista varoista, jotka tiedonantajana oleva muu rahoituksen välittäjä on pannut talteen vastaisuudessa odotettavissa olevien maksujen ja sitoumusten varalta. Omaan pääomaan ja varauksiin kuuluvat seuraavat erät:

—

oma pääoma,

| — | jakamattomat voitot tai varat, |
| --- | --- |

—

jakamattomat voitot tai varat,

| — | kohdistetut varaukset laina-, arvopaperi- ja muuntyyppisiä vaateita varten, |
| --- | --- |

—

kohdistetut varaukset laina-, arvopaperi- ja muuntyyppisiä vaateita varten,

| — | liikevoitto/-tappio. |
| --- | --- |

—

liikevoitto/-tappio.

| 4. | Johdannaiset: Ks. vastaavaa-puolen erä ’Johdannaiset’. |
| --- | --- |

4.

Johdannaiset: Ks. vastaavaa-puolen erä ’Johdannaiset’.

| 5. | Muut velat: Kaikki velat, joita ei voida kohdistaa mihinkään taseen pääeristä, kohdistetaan ’Muihin velkoihin’. Tämä erä sisältää sellaisia velkoja kuin ns. maksettavat ’suspense’-erät bruttomääräisinä; siirtovelat bruttomääräisinä; maksamatta olevat talletusten korot; maksamattomat osingot, velat, jotka eivät liity varsinaiseen muiden rahoituksen välittäjien toimintaan; kolmansille osapuolille maksettavia korvauksia koskevat varaukset; johdannaissopimusten vakuusmaksut, jotka vastaavat luottoriskiltä suojautumiseksi maksettavaa käteisvakuutta mutta joihin tallettajalla on edelleen omistusoikeus ja jotka on maksettava takaisin tallettajalle, kun sopimus suljetaan; ilman käteisvakuuksia lainaksi annetuista arvopapereista aiheutuneet nettopositiot; arvopaperikauppojen tulevista tilityksistä aiheutuvat nettovelat ja muut velat, joita ei ole yksilöity erikseen, esim. velkapaperit ja johdannaiset muun rahoituksen välittäjän alaluokasta riippuen. |
| --- | --- |

5.

Muut velat: Kaikki velat, joita ei voida kohdistaa mihinkään taseen pääeristä, kohdistetaan ’Muihin velkoihin’. Tämä erä sisältää sellaisia velkoja kuin ns. maksettavat ’suspense’-erät bruttomääräisinä; siirtovelat bruttomääräisinä; maksamatta olevat talletusten korot; maksamattomat osingot, velat, jotka eivät liity varsinaiseen muiden rahoituksen välittäjien toimintaan; kolmansille osapuolille maksettavia korvauksia koskevat varaukset; johdannaissopimusten vakuusmaksut, jotka vastaavat luottoriskiltä suojautumiseksi maksettavaa käteisvakuutta mutta joihin tallettajalla on edelleen omistusoikeus ja jotka on maksettava takaisin tallettajalle, kun sopimus suljetaan; ilman käteisvakuuksia lainaksi annetuista arvopapereista aiheutuneet nettopositiot; arvopaperikauppojen tulevista tilityksistä aiheutuvat nettovelat ja muut velat, joita ei ole yksilöity erikseen, esim. velkapaperit ja johdannaiset muun rahoituksen välittäjän alaluokasta riippuen.

3 jakso:
     
  Kansalliset selvitykset

| 1. | Tiedonlähteet/tiedonkeruujärjestelmä: Tämän tulee sisältää






  — | tietolähteet, joita käytetään muita rahoituksen välittäjiä paitsi vakuutuslaitoksia ja eläkerahastoja koskevien tilastojen laatimisessa, esim. tilastointilaitokset sekä muiden rahoituksen välittäjien ja/tai rahastojen suora raportointi, |
| --- | --- | --- |

1.

Tiedonlähteet/tiedonkeruujärjestelmä: Tämän tulee sisältää

—

tietolähteet, joita käytetään muita rahoituksen välittäjiä paitsi vakuutuslaitoksia ja eläkerahastoja koskevien tilastojen laatimisessa, esim. tilastointilaitokset sekä muiden rahoituksen välittäjien ja/tai rahastojen suora raportointi,

| — | tiedonkeruujärjestelmiä koskevat yksityiskohdat, esim. vapaaehtoisesti toimitetut raportit, kyselyt, otanta, tietyn kynnyksen ylittävien havaintojen raportointi ja estimointi. |
| --- | --- |

—

tiedonkeruujärjestelmiä koskevat yksityiskohdat, esim. vapaaehtoisesti toimitetut raportit, kyselyt, otanta, tietyn kynnyksen ylittävien havaintojen raportointi ja estimointi.

| 2. | Tiedon kokoamismenetelmät: Tietojen kokoamisessa käytetystä menetelmästä on laadittava kuvaus, esim. yksityiskohtainen kuvaus tehdyistä arvioista/oletuksista ja siitä, miten sarjat on laskettu yhteen, mikäli kahta sarjaa koskevat tiedot saadaan eri aikavälein. |
| --- | --- |

2.

Tiedon kokoamismenetelmät: Tietojen kokoamisessa käytetystä menetelmästä on laadittava kuvaus, esim. yksityiskohtainen kuvaus tehdyistä arvioista/oletuksista ja siitä, miten sarjat on laskettu yhteen, mikäli kahta sarjaa koskevat tiedot saadaan eri aikavälein.

| 3. | Sovellettava lainsäädäntö: On annettava laajat tiedot laitokseen sovellettavasta kansallisesta lainsäädännöstä. Yhteydet yhteisön lainsäädäntöön esitetään erikseen. Jos erityyppisiä laitoksia sisällytetään samaan luokkaan, tiedot on annettava kaikentyyppisten laitosten osalta. |
| --- | --- |

3.

Sovellettava lainsäädäntö: On annettava laajat tiedot laitokseen sovellettavasta kansallisesta lainsäädännöstä. Yhteydet yhteisön lainsäädäntöön esitetään erikseen. Jos erityyppisiä laitoksia sisällytetään samaan luokkaan, tiedot on annettava kaikentyyppisten laitosten osalta.

| 4. | Poikkeamat EKP:n raportointiohjeista: Kansallisten keskuspankkien on annettava tiedot tapauksista, joissa raportointiohjeista on poikettu.
  Raportointiohjeista voidaan poiketa seuraavien tietojen osalta:






  — | instrumenttikohtainen erittely: instrumenttien kattavuus voi poiketa EKP:n raportointiohjeista (esim. kahta eri instrumenttia ei voida yksilöidä erikseen), |
| --- | --- | --- |

4.

Poikkeamat EKP:n raportointiohjeista: Kansallisten keskuspankkien on annettava tiedot tapauksista, joissa raportointiohjeista on poikettu.

Raportointiohjeista voidaan poiketa seuraavien tietojen osalta:

—

instrumenttikohtainen erittely: instrumenttien kattavuus voi poiketa EKP:n raportointiohjeista (esim. kahta eri instrumenttia ei voida yksilöidä erikseen),

| — | maantieteellinen erittely, |
| --- | --- |

—

maantieteellinen erittely,

| — | sektorikohtainen erittely, |
| --- | --- |

—

sektorikohtainen erittely,

| — | arvostusmenetelmät. |
| --- | --- |

—

arvostusmenetelmät.

| 5. | Tiedonantajien joukko: Kansalliset keskuspankit voivat luokitella tiettyyn muiden rahoituksen välittäjien alaluokkaan kaikki laitokset, jotka vastaavat muiden rahoituksen välittäjien määritelmää. Niiden on kuvattava kaikki kuhunkin muiden rahoituksen välittäjien alaluokkaan sisällytetyt tai siitä pois jätetyt laitokset. Mikäli mahdollista, kansalliset keskuspankit antavat arvion tietojen kattavuudesta osuutena tiedonantajien joukon yhteenlasketuista saamisista. |
| --- | --- |

5.

Tiedonantajien joukko: Kansalliset keskuspankit voivat luokitella tiettyyn muiden rahoituksen välittäjien alaluokkaan kaikki laitokset, jotka vastaavat muiden rahoituksen välittäjien määritelmää. Niiden on kuvattava kaikki kuhunkin muiden rahoituksen välittäjien alaluokkaan sisällytetyt tai siitä pois jätetyt laitokset. Mikäli mahdollista, kansalliset keskuspankit antavat arvion tietojen kattavuudesta osuutena tiedonantajien joukon yhteenlasketuista saamisista.

| 6. | Katkokset historiasarjoissa: Tiedonkeruussa, raportoinnin kattavuudessa, raportointivaatimuksissa ja historiasarjojen kokoamisessa ajan myötä tapahtuneet katkokset ja suurimmat muutokset on kuvattava. Katkosten osalta ilmoitetaan, missä määrin uusia ja vanhoja tietoja voidaan pitää keskenään vertailukelpoisina. |
| --- | --- |

6.

Katkokset historiasarjoissa: Tiedonkeruussa, raportoinnin kattavuudessa, raportointivaatimuksissa ja historiasarjojen kokoamisessa ajan myötä tapahtuneet katkokset ja suurimmat muutokset on kuvattava. Katkosten osalta ilmoitetaan, missä määrin uusia ja vanhoja tietoja voidaan pitää keskenään vertailukelpoisina.

| 7. | Muut huomautukset: kaikki muut mahdolliset huomautukset tai tiedot. |
| --- | --- |

7.

Muut huomautukset: kaikki muut mahdolliset huomautukset tai tiedot.

| g) | Korvataan liitteessä III olevan 12 osan 1 jakso seuraavasti:
  ”
  1 jakso:
     
  Johdanto


  Euroalueen arvopaperiemissioita koskevista tilastoista voidaan muodostaa kaksi yhdistelmää:






  — | kaikki euroalueella olevien talousyksikköjen arvopaperiemissiot kaikissa valuutoissa ja |
| --- | --- | --- |

g)

Korvataan liitteessä III olevan 12 osan 1 jakso seuraavasti:

”
  1 jakso:
     
  Johdanto

Euroalueen arvopaperiemissioita koskevista tilastoista voidaan muodostaa kaksi yhdistelmää:

—

kaikki euroalueella olevien talousyksikköjen arvopaperiemissiot kaikissa valuutoissa ja

| — | kaikki euromääräiset arvopaperiemissiot maailmanlaajuisesti, sekä kotimaiset että ulkomaiset emissiot. |
| --- | --- |

—

kaikki euromääräiset arvopaperiemissiot maailmanlaajuisesti, sekä kotimaiset että ulkomaiset emissiot.

Merkittävin erottava tekijä on liikkeeseenlaskijan kotipaikka. Euroalueen kansalliset keskuspankit kattavat yhdessä kaikki euroalueen talousyksiköiden emissiot. Kansainvälinen järjestelypankki (BIS) toimittaa tiedot ulkomaiden eli kaikkien muiden kuin euroalueen maiden talousyksiköiden (mukaan lukien kansainväliset järjestöt) arvopaperiemissioista.

Alla olevassa kaaviossa esitetään tiivistetysti raportointivaatimukset.

| | Arvopaperiemissiot |
| --- | --- |
| Euroalueen talousyksiköt
  (kukin kansallinen keskuspankki antaa tiedot kotimaisista emissioista) | Ulkomaiset talousyksiköt
  (BIS / kansallinen keskuspankki) |
| Rahaliittoon osallistumattomat jäsenvaltiot | Muut maat |
| Euromääräiset / kansallisten rahayksiköiden määräiset | A-kenttä | B-kenttä |
| Muiden rahayksiköiden määräiset (9) | C-kenttä | D-kenttää
  ei tarvita |

Arvopaperiemissiot

Euroalueen talousyksiköt

(kukin kansallinen keskuspankki antaa tiedot kotimaisista emissioista)

Ulkomaiset talousyksiköt

(BIS / kansallinen keskuspankki)

Rahaliittoon osallistumattomat jäsenvaltiot

Muut maat

Euromääräiset / kansallisten rahayksiköiden määräiset

A-kenttä

B-kenttä

Muiden rahayksiköiden määräiset (9)

C-kenttä

D-kenttää

ei tarvita

| h) | Korvataan liitteessä III olevan 12 osan 2 jaksossa olevat 4 ja 5 alajaksot seuraavasti:
  ”4.   Emissioiden luokittelu

  Emissiot jaetaan kahteen laajaan ryhmään analysointia varten: 1) velkapaperit eli muut arvopaperit kuin osakkeet ja johdannaiset (10) ja 2) noteeratut osakkeet, sijoitusrahastojen rahasto-osuudet pois lukien (11). Suunnatut emissiot katetaan mahdollisimman laajalti. Rahamarkkinapaperit luokitellaan velkapapereihin. Noteeraamattomia osakkeita ja osuuksia voidaan ilmoittaa vapaaehtoisesti kahtena erillisenä lisätietoeränä.
  Seuraavat BIS:n tietokantaan sisältyvät instrumentit luokitellaan arvopaperiemissioita koskevissa tilastoissa velkapapereiksi:






  — | talletustodistukset, |
| --- | --- | --- |

h)

Korvataan liitteessä III olevan 12 osan 2 jaksossa olevat 4 ja 5 alajaksot seuraavasti:

”4.   Emissioiden luokittelu

Emissiot jaetaan kahteen laajaan ryhmään analysointia varten: 1) velkapaperit eli muut arvopaperit kuin osakkeet ja johdannaiset (10) ja 2) noteeratut osakkeet, sijoitusrahastojen rahasto-osuudet pois lukien (11). Suunnatut emissiot katetaan mahdollisimman laajalti. Rahamarkkinapaperit luokitellaan velkapapereihin. Noteeraamattomia osakkeita ja osuuksia voidaan ilmoittaa vapaaehtoisesti kahtena erillisenä lisätietoeränä.

Seuraavat BIS:n tietokantaan sisältyvät instrumentit luokitellaan arvopaperiemissioita koskevissa tilastoissa velkapapereiksi:

—

talletustodistukset,

| — | yritystodistukset, |
| --- | --- |

—

yritystodistukset,

| — | lyhytaikaiset velkasitoumukset, |
| --- | --- |

—

lyhytaikaiset velkasitoumukset,

| — | joukkovelkakirjat, |
| --- | --- |

—

joukkovelkakirjat,

| — | euroyritystodistukset, |
| --- | --- |

—

euroyritystodistukset,

| — | keskipitkän aikavälin velkakirjalainat, |
| --- | --- |

—

keskipitkän aikavälin velkakirjalainat,

| — | muut lyhytaikaiset paperit. |
| --- | --- |

—

muut lyhytaikaiset paperit.

Luettelo arvopaperiemissioita koskevien tilastojen instrumenteista; luettelo ei ole tyhjentävä:

| a) | Velkapaperit






  i) | Lyhytaikaiset velkapaperit
  Vähintään seuraavat instrumentit ilmoitetaan:






  — | lyhytaikaiset velkasitoumukset ja muut julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemat lyhytaikaiset paperit, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Velkapaperit

i)

Lyhytaikaiset velkapaperit

Vähintään seuraavat instrumentit ilmoitetaan:

—

lyhytaikaiset velkasitoumukset ja muut julkisyhteisöjen liikkeeseen laskemat lyhytaikaiset paperit,

| — | rahoituslaitosten ja yritysten liikkeeseen laskemat jälkimarkkinakelpoiset lyhytaikaiset paperit (tällaisille papereille on lukuisia nimityksiä: yritystodistukset, tavaravekselit, omat vekselit, kauppavekselit, vekselit sekä sijoitustodistukset), |
| --- | --- |

—

rahoituslaitosten ja yritysten liikkeeseen laskemat jälkimarkkinakelpoiset lyhytaikaiset paperit (tällaisille papereille on lukuisia nimityksiä: yritystodistukset, tavaravekselit, omat vekselit, kauppavekselit, vekselit sekä sijoitustodistukset),

| — | lyhytaikaiset arvopaperit, jotka on laskettu liikkeeseen pitkäaikaisen merkintätakuisen rahoitusohjelman (Note issuance facilities, NIF) yhteydessä, |
| --- | --- |

—

lyhytaikaiset arvopaperit, jotka on laskettu liikkeeseen pitkäaikaisen merkintätakuisen rahoitusohjelman (Note issuance facilities, NIF) yhteydessä,

| — | pankkivekselit (bankers’ acceptances, BA). |
| --- | --- |

—

pankkivekselit (bankers’ acceptances, BA).

| ii) | Pitkäaikaiset velkapaperit
  Seuraavat instrumentit ovat esimerkkejä, ja vähintään ne ilmoitetaan:






  — | haltijajoukkovelkakirjat, |
| --- | --- | --- |

ii)

Pitkäaikaiset velkapaperit

Seuraavat instrumentit ovat esimerkkejä, ja vähintään ne ilmoitetaan:

—

haltijajoukkovelkakirjat,

| — | toissijaiset joukkolainat, |
| --- | --- |

—

toissijaiset joukkolainat,

| — | joukkolainat, joiden valinnainen maturiteetti on pisimmillään yli vuosi, |
| --- | --- |

—

joukkolainat, joiden valinnainen maturiteetti on pisimmillään yli vuosi,

| — | päiväämättömät tai jatkuvat joukkolainat, |
| --- | --- |

—

päiväämättömät tai jatkuvat joukkolainat,

| — | vaihtuvakorkoiset velkakirjalainat, |
| --- | --- |

—

vaihtuvakorkoiset velkakirjalainat,

| — | vaihdettavissa olevat joukkolainat, |
| --- | --- |

—

vaihdettavissa olevat joukkolainat,

| — | katetut joukkolainat, |
| --- | --- |

—

katetut joukkolainat,

| — | indeksiin sidotut arvopaperit, joissa lainan pääoman arvo on sidottu hintaindeksiin, hyödykkeen hintaan tai valuuttaindeksiin, |
| --- | --- |

—

indeksiin sidotut arvopaperit, joissa lainan pääoman arvo on sidottu hintaindeksiin, hyödykkeen hintaan tai valuuttaindeksiin,

| — | selvästi alihintaiset joukkolainat, |
| --- | --- |

—

selvästi alihintaiset joukkolainat,

| — | nollakuponkilainat, |
| --- | --- |

—

nollakuponkilainat,

| — | euromääräiset joukkolainat, |
| --- | --- |

—

euromääräiset joukkolainat,

| — | maailmanlaajuiset joukkolainat, |
| --- | --- |

—

maailmanlaajuiset joukkolainat,

| — | suunnatut joukkolainat, |
| --- | --- |

—

suunnatut joukkolainat,

| — | arvopaperit, jotka ovat syntyneet lainojen muuntamisen yhteydessä, |
| --- | --- |

—

arvopaperit, jotka ovat syntyneet lainojen muuntamisen yhteydessä,

| — | lainat, jotka ovat todellisuudessa muuttuneet jälkimarkkinakelpoisiksi, |
| --- | --- |

—

lainat, jotka ovat todellisuudessa muuttuneet jälkimarkkinakelpoisiksi,

| — | debentuurit ja joukkolainat, jotka voidaan vaihtaa liikkeeseenlaskevan yhtiön tai muun yhtiön osakkeiksi (vaihtovelkakirjalainat) niin kauan kuin niitä ei ole vaihdettu. Jos vaihto-oikeus on kohde-etuutena olevasta lainasta erillään, tällaisia optiotodistuksia, joita pidetään johdannaisina, ei lueta mukaan, |
| --- | --- |

—

debentuurit ja joukkolainat, jotka voidaan vaihtaa liikkeeseenlaskevan yhtiön tai muun yhtiön osakkeiksi (vaihtovelkakirjalainat) niin kauan kuin niitä ei ole vaihdettu. Jos vaihto-oikeus on kohde-etuutena olevasta lainasta erillään, tällaisia optiotodistuksia, joita pidetään johdannaisina, ei lueta mukaan,

| — | sellaiset osakkeet, jotka antavat kiinteän tuoton mutta eivät oikeuta osuuteen yhtiön jäännösarvosta yhtiötä purettaessa, mukaan luettuina voittoon oikeuttamattomat etuoikeutetut osakkeet, |
| --- | --- |

—

sellaiset osakkeet, jotka antavat kiinteän tuoton mutta eivät oikeuta osuuteen yhtiön jäännösarvosta yhtiötä purettaessa, mukaan luettuina voittoon oikeuttamattomat etuoikeutetut osakkeet,

| — | liikkeeseen lasketut rahoitusinstrumentit, jotka ovat syntyneet osana lainojen, asuntolainojen, luottokorttilainojen, siirtosaamisten tai muiden instrumenttien arvopaperistamista. |
| --- | --- |

—

liikkeeseen lasketut rahoitusinstrumentit, jotka ovat syntyneet osana lainojen, asuntolainojen, luottokorttilainojen, siirtosaamisten tai muiden instrumenttien arvopaperistamista.

Seuraavat instrumentit eivät kuulu tähän alaluokkaan:

| — | takaisinostosopimusten osana olevat arvopapereihin liittyvät taloustoimet, |
| --- | --- |

—

takaisinostosopimusten osana olevat arvopapereihin liittyvät taloustoimet,

| — | ei-jälkimarkkinakelpoisten arvopapereiden emissiot, |
| --- | --- |

—

ei-jälkimarkkinakelpoisten arvopapereiden emissiot,

| — | ei-jälkimarkkinakelpoiset lainat. |
| --- | --- |

—

ei-jälkimarkkinakelpoiset lainat.

Pitkäaikaiset velkapaperiemissiot jaetaan seuraavasti:

| — | kiinteäkorkoiset emissiot eli joukkolainat, joissa kuponkikorko ei muutu emission aikana, |
| --- | --- |

—

kiinteäkorkoiset emissiot eli joukkolainat, joissa kuponkikorko ei muutu emission aikana,

| — | vaihtuvakorkoiset emissiot eli joukkolainat, joissa kuponkikorko tai pääoma perustuu korkoon tai johonkin muuhun indeksiin, jonka perusteella kuponkimaksu vaihtelee emission aikana, |
| --- | --- |

—

vaihtuvakorkoiset emissiot eli joukkolainat, joissa kuponkikorko tai pääoma perustuu korkoon tai johonkin muuhun indeksiin, jonka perusteella kuponkimaksu vaihtelee emission aikana,

| — | nollakuponkilainat eli instrumentit, joihin ei sisälly säännöllistä kuponkikoron maksua. Yleensä lainat lasketaan liikkeeseen alihintaan ja lunastetaan nimellisarvoon. Yleensä alihinta on samansuuruinen kuin lainasta kertyneet korot. |
| --- | --- |

—

nollakuponkilainat eli instrumentit, joihin ei sisälly säännöllistä kuponkikoron maksua. Yleensä lainat lasketaan liikkeeseen alihintaan ja lunastetaan nimellisarvoon. Yleensä alihinta on samansuuruinen kuin lainasta kertyneet korot.

| b) | Noteeratut osakkeet
  Noteeratuiksi osakkeiksi luetaan:






  — | osuudet osakeyhtiöiden pääomasta, |
| --- | --- | --- |

b)

Noteeratut osakkeet

Noteeratuiksi osakkeiksi luetaan:

—

osuudet osakeyhtiöiden pääomasta,

| — | lunastetut osakeyhtiöiden osakkeet, |
| --- | --- |

—

lunastetut osakeyhtiöiden osakkeet,

| — | osakeyhtiöiden liikkeeseen laskemat etuoikeutetut osakkeet, |
| --- | --- |

—

osakeyhtiöiden liikkeeseen laskemat etuoikeutetut osakkeet,

| — | sellaiset etuoikeutetut osakkeet, jotka oikeuttavat jako-osaan yhtiön jäännösvaroista sitä purettaessa. Tällaiset osakkeet voivat olla julkisesti noteerattuja tai noteeraamattomia, |
| --- | --- |

—

sellaiset etuoikeutetut osakkeet, jotka oikeuttavat jako-osaan yhtiön jäännösvaroista sitä purettaessa. Tällaiset osakkeet voivat olla julkisesti noteerattuja tai noteeraamattomia,

| — | suunnatut annit mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

—

suunnatut annit mahdollisuuksien mukaan.

Jos yritys yksityistetään ja valtio pitää itsellään osan osakkeista mutta loput noteerataan säännellyillä markkinoilla, yrityksen koko pääoma kirjataan noteeratuiksi osakkeiksi, sillä kaikilla osakkeilla voitaisiin milloin vain mahdollisesti käydä kauppaa markkinahintaan. Sama pätee silloin, jos osa osakkeista myydään suursijoittajille ja ainoastaan jäljelle jäävällä osuudella käydään kauppaa arvopaperipörssissä.

Noteerattuihin osakkeisiin eivät kuulu:

| — | myynnissä olevat osakkeet, joita ei ole merkitty liikkeeseenlaskun yhteydessä, |
| --- | --- |

—

myynnissä olevat osakkeet, joita ei ole merkitty liikkeeseenlaskun yhteydessä,

| — | debentuurit ja lainat, jotka voidaan vaihtaa osakkeisiin. Ne luetaan mukaan, kun ne vaihdetaan osakkeiksi, |
| --- | --- |

—

debentuurit ja lainat, jotka voidaan vaihtaa osakkeisiin. Ne luetaan mukaan, kun ne vaihdetaan osakkeiksi,

| — | henkilöyhtiöiden vastuunalaisten yhtiömiesten osuudet, |
| --- | --- |

—

henkilöyhtiöiden vastuunalaisten yhtiömiesten osuudet,

| — | julkisyhteisöjen sijoitukset sellaisiin kansainvälisiin järjestöihin, jotka ovat juridisesti samaan tapaan perustettuja kuin yhtiöt, joilla on osakepääoma, |
| --- | --- |

—

julkisyhteisöjen sijoitukset sellaisiin kansainvälisiin järjestöihin, jotka ovat juridisesti samaan tapaan perustettuja kuin yhtiöt, joilla on osakepääoma,

| — | ilmaisannit ainoastaan liikkeeseenlaskun yhteydessä ja osakkeiden nimellisarvon pilkkominen. Ilmaisannit ja osakkeiden nimellisarvon pilkkominen sisällytetään kuitenkin erittelemättä noteerattujen osakkeiden kantaan. |
| --- | --- |

—

ilmaisannit ainoastaan liikkeeseenlaskun yhteydessä ja osakkeiden nimellisarvon pilkkominen. Ilmaisannit ja osakkeiden nimellisarvon pilkkominen sisällytetään kuitenkin erittelemättä noteerattujen osakkeiden kantaan.

5.   Liikkeeseenlaskun rahayksikkö

Kahden rahayksikön joukkolainat, joissa joukkolaina lunastetaan tai sen korot maksetaan muuna kuin joukkolainan liikkeeseenlaskun rahayksikkönä, on luokiteltava sen rahayksikön mukaan, jonka määräisenä ne on laskettu liikkeeseen. Jos maailmanlaajuinen joukkovelkakirjalaina lasketaan liikkeeseen useamman kuin yhden rahayksikön määräisenä, kukin osa ilmoitetaan omana emissionaan sen rahayksikön mukaisesti. Jos emissio toteutetaan kahden rahayksikön määräisenä, esimerkiksi 70 prosenttia euroina ja 30 prosenttia Yhdysvaltain dollareina, kummankin rahayksikön määräiset osat ilmoitetaan mahdollisuuksien mukaan erikseen. Näin ollen emissiosta 70 prosenttia ilmoitetaan euromääräisenä / kansallisten rahayksiköiden määräisenä (12) ja 30 prosenttia muiden rahayksiköiden määräisenä. Jos emission eri rahayksiköiden määräisiä komponentteja ei ole mahdollista ilmoittaa erikseen, tiedot antavan maan tekemä todellinen erittely ilmoitetaan kansallisissa lisätiedoissa.

Noteeratut osakkeet katsotaan lasketuiksi liikkeeseen yrityksen kotimaan rahayksikön määräisinä: muiden rahayksiköiden määräisinä toteutetut osakeannit ovat hyvin vähäisiä tai niitä ei ole. Tästä syystä noteeratuista osakkeista annetuissa tiedoissa viitataan kaikkiin euroalueen talousyksiköiden toteuttamiin emissioihin.

| i) | Lisätään seuraava 12 a osa:
  ”12 a   OSA


  Kuukausittaiset täydentävät rahalaitosten korkotilastot (toimitettava EKP:lle viimeistään pankkipäivän loppuun mennessä 19. pankkipäivänä viitekuukauden päättymisestä)

  TAULUKKO 1 (13) | Sektori | Instrumenttilaji | Alkuperäinen koron kiinnittäminen | Uutta liiketoimintaa kuvaava indikaattori | Tiedonantovelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euromääräiset lainat | Yrityksille | Luotot enintään 1 miljoonaa euroa | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi | 24 | AAR/NDER, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 25 | AAR/NDER, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi | 26 | AAR/NDER, määrä |
| Luotot yli 1 miljoonaa euroa | Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi | 27 | AAR/NDER, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi | 28 | AAR/NDER, määrä |
| Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi | 29 | AAR/NDER, määrä |

i)

Lisätään seuraava 12 a osa:

”12 a   OSA

Kuukausittaiset täydentävät rahalaitosten korkotilastot (toimitettava EKP:lle viimeistään pankkipäivän loppuun mennessä 19. pankkipäivänä viitekuukauden päättymisestä)

TAULUKKO 1 (13)

Sektori

Instrumenttilaji

Alkuperäinen koron kiinnittäminen

Uutta liiketoimintaa kuvaava indikaattori

Tiedonantovelvoite

Euromääräiset lainat

Yrityksille

Luotot enintään 1 miljoonaa euroa

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi

24

AAR/NDER, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

25

AAR/NDER, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi

26

AAR/NDER, määrä

Luotot yli 1 miljoonaa euroa

Vaihtuva korko ja alkuperäinen koron kiinnittäminen enintään 1 vuodeksi

27

AAR/NDER, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 1 vuodeksi mutta enintään 5 vuodeksi

28

AAR/NDER, määrä

Alkuperäinen koron kiinnittäminen yli 5 vuodeksi

29

AAR/NDER, määrä

TAULUKKO 2 (14)

| | Sektori | Instrumenttilaji | Uutta liiketoimintaa kuvaava indikaattori | Tiedonantovelvoite |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Euromääräiset lainat | Kotitalouksille | Valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä luottokorttien maksuaikaluotot ja pidennetyt luottokorttiluotot | 86 | AAR/NDER, määrä |
| Yrityksille | Valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä luottokorttien maksuaikaluotot ja pidennetyt luottokorttiluotot | 87 | AAR/NDER, määrä |

Sektori

Instrumenttilaji

Uutta liiketoimintaa kuvaava indikaattori

Tiedonantovelvoite

Euromääräiset lainat

Kotitalouksille

Valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä luottokorttien maksuaikaluotot ja pidennetyt luottokorttiluotot

86

AAR/NDER, määrä

Yrityksille

Valmiusluottolimiitit ja sekkiluotot sekä luottokorttien maksuaikaluotot ja pidennetyt luottokorttiluotot

87

AAR/NDER, määrä

| j) | Korvataan 13 osan 1 ja 2 jakso seuraavasti:
  ”
  1 jakso:
     
  Maksuvälineet


  Maksuvälineitä ovat varat tai varoihin kohdistuvat vaateet, joita käytetään maksujen suorittamiseen.
  TAULUKKO 1

  Muiden kuin rahalaitosten käyttämät maksuvälineet
   (15)








  (miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| | Erät |
| | I. | Kansallisen keskuspankin velat
  Talletukset kansallisessa keskuspankissa |

j)

Korvataan 13 osan 1 ja 2 jakso seuraavasti:

”
  1 jakso:
     
  Maksuvälineet

Maksuvälineitä ovat varat tai varoihin kohdistuvat vaateet, joita käytetään maksujen suorittamiseen.

TAULUKKO 1

Muiden kuin rahalaitosten käyttämät maksuvälineet
   (15)

(miljoonaa euroa)

Erät

I.

Kansallisen keskuspankin velat

Talletukset kansallisessa keskuspankissa

| II. | Muiden rahalaitosten velat
  Talletukset muissa rahalaitoksissa |
| --- | --- |

II.

Muiden rahalaitosten velat

Talletukset muissa rahalaitoksissa

| I.a. | Yön yli -talletukset – euro |
| --- | --- |

I.a.

Yön yli -talletukset – euro

kotimaan valtionhallinnon

kotimaan valtionhallinnon

muiden euroalueen jäsenvaltioiden valtionhallinnon

euroalueen valtionhallinnon

muun maailman, pl. pankit

muun maailman, pl. pankit

| I.b. | Yön yli -talletukset – muut rahayksiköt |
| --- | --- |

I.b.

Yön yli -talletukset – muut rahayksiköt

kotimaan valtionhallinnon

kotimaan valtionhallinnon

muiden euroalueen jäsenvaltioiden valtionhallinnon

euroalueen valtionhallinnon

muun maailman, pl. pankit

muun maailman, pl. pankit

| I.c. | Siirtokelpoiset talletukset (16) – kaikki rahayksiköt |
| --- | --- |

I.c.

Siirtokelpoiset talletukset (16) – kaikki rahayksiköt

kotimaan julkisyhteisöjen

kotimaan julkisyhteisöjen

muiden kotimaisten sektorien

muiden kotimaisten sektorien

muiden euroalueen jäsenvaltioiden julkisyhteisöjen

muiden euroalueen jäsenvaltioiden julkisyhteisöjen

muiden euroalueen jäsenvaltioiden muiden kotimaisten sektorien

muiden euroalueen jäsenvaltioiden muiden kotimaisten sektorien

muun maailman, pl. pankit

muun maailman, pl. pankit

TAULUKKO 2

Luottolaitosten käyttämät maksuvälineet

(miljoonaa euroa)

Erät

Euromääräiset yön yli -talletukset muissa luottolaitoksissa (jakson lopussa)

Siirtokelpoiset euromääräiset yön yli -talletukset muissa luottolaitoksissa (jakson lopussa)

Lisätietoerä:

Euromääräinen päivänsisäinen luotonotto keskuspankilta (viimeisen pitoajanjakson keskiarvo) (17)

2 jakso:
     
  Maksupalveluja tarjoavat laitokset

Maksupalveluja tarjoavat laitokset ovat oikeudellisesti itsenäisiä tiedot antavassa maassa toimivia laitoksia, joita ovat

| — | keskuspankki, |
| --- | --- |

—

keskuspankki,

| — | luottolaitokset, jotka on perustettu lainmukaisesti tiedot antavaan maahan (ml. sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat), |
| --- | --- |

—

luottolaitokset, jotka on perustettu lainmukaisesti tiedot antavaan maahan (ml. sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat),

| — | euroalueella sijaitsevan luottolaitoksen sivukonttorit, |
| --- | --- |

—

euroalueella sijaitsevan luottolaitoksen sivukonttorit,

| — | ETA:ssa sijaitsevan luottolaitoksen sivukonttorit euroalueen ulkopuolella, |
| --- | --- |

—

ETA:ssa sijaitsevan luottolaitoksen sivukonttorit euroalueen ulkopuolella,

| — | ETA:n ulkopuolella sijaitsevan pankin sivukonttorit, |
| --- | --- |

—

ETA:n ulkopuolella sijaitsevan pankin sivukonttorit,

| — | muut laitokset, jotka tarjoavat maksupalveluita muille kuin rahalaitoksille.
  TAULUKKO 3

  Laitokset, jotka tarjoavat maksupalveluita muille kuin rahalaitoksille
   (15)







  Erät |
| --- | --- |
| Keskuspankki | Konttoreiden lukumäärä |
| Muiden kuin rahalaitosten (18) hallussa olevien yön yli -talletusten lukumäärä (tuhansina) |
| Siirtokelpoisten yön yli -talletusten lukumäärä (19) |
| Luottolaitokset niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta | Muiden kuin rahalaitosten (18) hallussa olevien yön yli -talletusten lukumäärä (tuhansina)
  joista: Internet/PC-kytköksisiä (18) (tuhansina) |
| Muiden kuin rahalaitosten (18), (19) hallussa olevien yön yli -talletusten lukumäärä (tuhansina)
  ojoista: Internet/PC-kytköksisiä (18), (19) (tuhansina) |
| — | Luottolaitokset, jotka on perustettu lainmukaisesti tiedot antavaan maahan |

—

muut laitokset, jotka tarjoavat maksupalveluita muille kuin rahalaitoksille.

TAULUKKO 3

Laitokset, jotka tarjoavat maksupalveluita muille kuin rahalaitoksille
   (15)

Erät

Keskuspankki

Konttoreiden lukumäärä

Muiden kuin rahalaitosten (18) hallussa olevien yön yli -talletusten lukumäärä (tuhansina)

Siirtokelpoisten yön yli -talletusten lukumäärä (19)

Luottolaitokset niiden oikeudellisesta muodosta riippumatta

Muiden kuin rahalaitosten (18) hallussa olevien yön yli -talletusten lukumäärä (tuhansina)

joista: Internet/PC-kytköksisiä (18) (tuhansina)

Muiden kuin rahalaitosten (18), (19) hallussa olevien yön yli -talletusten lukumäärä (tuhansina)

ojoista: Internet/PC-kytköksisiä (18), (19) (tuhansina)

—

Luottolaitokset, jotka on perustettu lainmukaisesti tiedot antavaan maahan

Laitosten lukumäärä (20)

Konttoreiden lukumäärä

Muiden kuin rahalaitosten hallussa olevien yön yli -talletusten arvo (miljoonina euroina)

Siirtokelpoisten yön yli -talletusten arvo (21)

| — | Euroalueella sijaitsevan luottolaitoksen sivukonttorit |
| --- | --- |

—

Euroalueella sijaitsevan luottolaitoksen sivukonttorit

Laitosten lukumäärä (20)

Konttoreiden lukumäärä

Muiden kuin rahalaitosten hallussa olevien yön yli -talletusten arvo (miljoonina euroina)

Siirtokelpoisten yön yli -talletusten arvo (21)

| — | ETA:ssa sijaitsevan luottolaitoksen sivukonttorit euroalueen ulkopuolella |
| --- | --- |

—

ETA:ssa sijaitsevan luottolaitoksen sivukonttorit euroalueen ulkopuolella

Laitosten lukumäärä (20)

Konttoreiden lukumäärä

Muiden kuin rahalaitosten hallussa olevien yön yli -talletusten arvo (miljoonina euroina)

Siirtokelpoisten yön yli -talletusten arvo (21)

| — | ETA:n ulkopuolella sijaitsevan pankin sivukonttorit |
| --- | --- |

—

ETA:n ulkopuolella sijaitsevan pankin sivukonttorit

Laitosten lukumäärä (20)

Konttoreiden lukumäärä

Muiden kuin rahalaitosten hallussa olevien yön yli -talletusten arvo (miljoonina euroina)

Siirtokelpoisten yön yli -talletusten arvo (21)

Muut laitokset, jotka tarjoavat maksupalveluita muille kuin rahalaitoksille

Laitosten lukumäärä (20)

Konttoreiden lukumäärä

Muiden kuin rahalaitosten (18) hallussa olevien yön yli -talletusten lukumäärä (tuhansina)

Muiden kuin rahalaitosten hallussa olevien yön yli -talletusten arvo (miljoonina euroina)

Siirtokelpoisten yön yli -talletusten arvo (21)

Lisätietoerät

Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijat

Laitosten lukumäärä (20)

Sähköisen rahan liikkeeseenlaskijoiden liikkeeseen laskeman, muiden yksiköiden kuin liikkeeseenlaskijan (ml. muut luottolaitokset kuin liikkeeseenlaskija) hallussa olevan sähköisen rahan kannan arvo (miljoonina euroina)

| — | Konttoreiden lukumäärä sisältää laitoksen pääkonttorin, jos se tarjoaa muihin kuin käteisellä rahalla tapahtuviin suorituksiin liittyviä maksupalveluja. Liikuteltavia toimistoja ei ilmoiteta. Kukin samassa tiedot antavassa maassa perustettava toimipaikka lasketaan erikseen. |
| --- | --- |

—

Konttoreiden lukumäärä sisältää laitoksen pääkonttorin, jos se tarjoaa muihin kuin käteisellä rahalla tapahtuviin suorituksiin liittyviä maksupalveluja. Liikuteltavia toimistoja ei ilmoiteta. Kukin samassa tiedot antavassa maassa perustettava toimipaikka lasketaan erikseen.

| — | Internet/PC-kytköksiset talletukset: talletukset, joita voidaan käsitellä ja käyttää sähköisesti internetin tai verkkopankkisovellusten välityksellä käyttämällä siihen soveltuvia ohjelmistoja ja puhelinyhteyksiä. Talletuksia, joissa on puhelimella tai matkapuhelimella toimiva pankkiyhteys, ei lueta näihin talletuksiin, ellei yhteys toimi myös internetin tai PC-pankkisovellusten välityksellä. |
| --- | --- |

—

Internet/PC-kytköksiset talletukset: talletukset, joita voidaan käsitellä ja käyttää sähköisesti internetin tai verkkopankkisovellusten välityksellä käyttämällä siihen soveltuvia ohjelmistoja ja puhelinyhteyksiä. Talletuksia, joissa on puhelimella tai matkapuhelimella toimiva pankkiyhteys, ei lueta näihin talletuksiin, ellei yhteys toimi myös internetin tai PC-pankkisovellusten välityksellä.

| k) | Korvataan 13 osan 5 jakson johdanto-osa seuraavasti:
  ”Pankkienväliset maksujärjestelmät (Interbank funds transfer systems, IFTS) otetaan mukaan riippumatta siitä, hallinnoiko niitä keskuspankki vai yksityinen toimija. Luvut ilmoitetaan järjestelmittäin. Luetteloon otetaan ainoastaan järjestelmät, jotka käsittelevät merkittäviä maksumääriä. Näitä ovat lähinnä Blue Book -julkaisun tekstiosassa mainitut järjestelmät. Järjestelmät otetaan mukaan, mikäli ne olivat toiminnassa jossain vaiheessa edeltävien viiden viitevuoden aikana.
  Pankkienväliset maksujärjestelmät jaetaan TARGET2/TARGET-osiin ja muihin kuin TARGET-maksujärjestelmiin:






  — | TARGET2/TARGET-osa on kansallinen reaaliaikainen bruttomaksujärjestelmä (RTGS), joka on Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TAREGT2) 26 päivänä huhtikuuta 2007 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2007/2 (22) tai Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TARGET) 30 päivänä joulukuuta 2005 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2005/16 (23), tmääritelty TARGET2/TARGET-maksujärjestelmän osa, tai EKP:n maksujärjestelmä (EPM) tai sellaisen jäsenvaltion reaaliaikainen bruttomaksujärjestelmä, joka ei ollut vielä ottanut euroa käyttöön mutta joka oli suoraan yhteydessä TARGET-järjestelmään ja allekirjoitti TARGET-sopimuksen. |
| --- | --- | --- |

k)

Korvataan 13 osan 5 jakson johdanto-osa seuraavasti:

”Pankkienväliset maksujärjestelmät (Interbank funds transfer systems, IFTS) otetaan mukaan riippumatta siitä, hallinnoiko niitä keskuspankki vai yksityinen toimija. Luvut ilmoitetaan järjestelmittäin. Luetteloon otetaan ainoastaan järjestelmät, jotka käsittelevät merkittäviä maksumääriä. Näitä ovat lähinnä Blue Book -julkaisun tekstiosassa mainitut järjestelmät. Järjestelmät otetaan mukaan, mikäli ne olivat toiminnassa jossain vaiheessa edeltävien viiden viitevuoden aikana.

Pankkienväliset maksujärjestelmät jaetaan TARGET2/TARGET-osiin ja muihin kuin TARGET-maksujärjestelmiin:

—

TARGET2/TARGET-osa on kansallinen reaaliaikainen bruttomaksujärjestelmä (RTGS), joka on Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TAREGT2) 26 päivänä huhtikuuta 2007 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2007/2 (22) tai Euroopan laajuisesta automatisoidusta reaaliaikaisesta bruttomaksujärjestelmästä (TARGET) 30 päivänä joulukuuta 2005 annetuissa suuntaviivoissa EKP/2005/16 (23), tmääritelty TARGET2/TARGET-maksujärjestelmän osa, tai EKP:n maksujärjestelmä (EPM) tai sellaisen jäsenvaltion reaaliaikainen bruttomaksujärjestelmä, joka ei ollut vielä ottanut euroa käyttöön mutta joka oli suoraan yhteydessä TARGET-järjestelmään ja allekirjoitti TARGET-sopimuksen.

| — | aMuu kuin TARGET-maksujärjestelmä on pankkienvälinen maksujärjestelmä (IFTS), joka ei ole TARGET2/TARGET-järjestelmän osa. |
| --- | --- |

—

aMuu kuin TARGET-maksujärjestelmä on pankkienvälinen maksujärjestelmä (IFTS), joka ei ole TARGET2/TARGET-järjestelmän osa.

| l) | Korvataan 13 osan taulukko 7 seuraavasti:
  ”TAULUKKO 7

  Osallistuminen valittuihin pankkienvälisiin maksujärjestelmiin
   (24)








  Erät |
| --- | --- |
| TARGET-osa | Muu maksujärjestelmä kuin TARGET
  [Ks. maksujärjestelmien luettelo] |
| LVPS
  [Ilmoitetaan erikseen jokaisen LVPS 1, 2, 3, 4:n osalta] | Vähittäistason järjestelmä
  [Ilmoitetaan erikseen jokaisen vähittäistason maksujärjestelmän 1, 2, 3, 4, 5, 6 osalta] |
| Osallistujien lukumäärä






  a) | Suorat osallistujat
  joista: | luottolaitokset |

l)

Korvataan 13 osan taulukko 7 seuraavasti:

”TAULUKKO 7

Osallistuminen valittuihin pankkienvälisiin maksujärjestelmiin
   (24)

Erät

TARGET-osa

Muu maksujärjestelmä kuin TARGET

[Ks. maksujärjestelmien luettelo]

LVPS

[Ilmoitetaan erikseen jokaisen LVPS 1, 2, 3, 4:n osalta]

Vähittäistason järjestelmä

[Ilmoitetaan erikseen jokaisen vähittäistason maksujärjestelmän 1, 2, 3, 4, 5, 6 osalta]

Osallistujien lukumäärä

a)

Suorat osallistujat

joista:

luottolaitokset

| | keskuspankki |
| --- | --- |

keskuspankki

| | muut suorat osallistujat |
| --- | --- |

muut suorat osallistujat

joista

| — | julkishallinto |
| --- | --- |

—

julkishallinto

| — | postilaitos |
| --- | --- |

—

postilaitos

| — | selvitysyhteisöt |
| --- | --- |

—

selvitysyhteisöt

| — | muut rahoituslaitokset |
| --- | --- |

—

muut rahoituslaitokset

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

| b) | Epäsuorat osallistujat |
| --- | --- |

b)

Epäsuorat osallistujat

Osallistujien lukumäärä

| a) | Suorat osallistujat
  joista: | luottolaitokset |
| --- | --- | --- |

a)

Suorat osallistujat

joista:

luottolaitokset

| | keskuspankki |
| --- | --- |

keskuspankki

| | muut suorat osallistujat |
| --- | --- |

muut suorat osallistujat

joista

| — | julkishallinto |
| --- | --- |

—

julkishallinto

| — | postilaitos |
| --- | --- |

—

postilaitos

| — | selvitysyhteisöt |
| --- | --- |

—

selvitysyhteisöt

| — | muut rahoituslaitokset |
| --- | --- |

—

muut rahoituslaitokset

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

| b) | Epäsuorat osallistujat |
| --- | --- |

b)

Epäsuorat osallistujat

Osallistujien lukumäärä

| a) | Suorat osallistujat
  joista: | luottolaitokset |
| --- | --- | --- |

a)

Suorat osallistujat

joista:

luottolaitokset

| | keskuspankki |
| --- | --- |

keskuspankki

| | muut suorat osallistujat |
| --- | --- |

muut suorat osallistujat

joista:

| — | julkishallinto |
| --- | --- |

—

julkishallinto

| — | postilaitos |
| --- | --- |

—

postilaitos

| — | selvitysyhteisöt |
| --- | --- |

—

selvitysyhteisöt

| — | muut rahoituslaitokset |
| --- | --- |

—

muut rahoituslaitokset

| — | muut |
| --- | --- |

—

muut

| b) | Epäsuorat osallistujat |
| --- | --- |

b)

Epäsuorat osallistujat

| m) | Poistetaan 13 osan lopussa oleva ”Taulukoiden 7 ja 8 ja 9 maksujärjestelmien luettelo”. |
| --- | --- |

m)

Poistetaan 13 osan lopussa oleva ”Taulukoiden 7 ja 8 ja 9 maksujärjestelmien luettelo”.

| n) | Lisätään seuraava 16 osa:
  ”16   OSA


  Lainat yrityksille toimialoittain

  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat yksittäisiä pääluokkia koskevat tiedot mallin I mukaisesti tai, jos yksittäisiä pääluokkia koskevia tietoja ei ole saatavilla, mallin II mukaisesti.
  Kansalliset keskuspankit ilmoittavat erikseen kotimaisille ja muiden rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden yrityksille myönnettyjen lainojen kantatiedot (mikäli erilliset tiedot ovat saatavilla). Kaikki tiedot ilmoitetaan miljoonina euroina.








  Malli I | Malli II |
| --- | --- | --- |
| 1 | A. | Maatalous, metsätalous ja kalatalous |

n)

Lisätään seuraava 16 osa:

”16   OSA

Lainat yrityksille toimialoittain

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat yksittäisiä pääluokkia koskevat tiedot mallin I mukaisesti tai, jos yksittäisiä pääluokkia koskevia tietoja ei ole saatavilla, mallin II mukaisesti.

Kansalliset keskuspankit ilmoittavat erikseen kotimaisille ja muiden rahaliittoon osallistuvien jäsenvaltioiden yrityksille myönnettyjen lainojen kantatiedot (mikäli erilliset tiedot ovat saatavilla). Kaikki tiedot ilmoitetaan miljoonina euroina.

Malli I

Malli II

1

A.

Maatalous, metsätalous ja kalatalous

1

| A. | Maatalous, metsätalous ja kalatalous |
| --- | --- |

A.

Maatalous, metsätalous ja kalatalous

2

| B. | Kaivostoiminta ja louhinta |
| --- | --- |

B.

Kaivostoiminta ja louhinta

2

| B. | Kaivostoiminta ja louhinta |
| --- | --- |

B.

Kaivostoiminta ja louhinta

3

| C. | Teollisuus |
| --- | --- |

C.

Teollisuus

3

| C. | Teollisuus |
| --- | --- |

C.

Teollisuus

4

| D. | Sähkö-, kaasu-, lämpö- ja ilmastointihuolto |
| --- | --- |

D.

Sähkö-, kaasu-, lämpö- ja ilmastointihuolto

4

| D. | Sähkö-, kaasu-, lämpö- ja ilmastointihuolto
  - |
| --- | --- |

D.

Sähkö-, kaasu-, lämpö- ja ilmastointihuolto

+

| E. | Vesihuolto, viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito |
| --- | --- |

E.

Vesihuolto, viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito

5

| E. | Vesihuolto, viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito |
| --- | --- |

E.

Vesihuolto, viemäri- ja jätevesihuolto, jätehuolto ja muu ympäristön puhtaanapito

6

| F. | Rakentaminen |
| --- | --- |

F.

Rakentaminen

5

| F. | Rakentaminen |
| --- | --- |

F.

Rakentaminen

7

| G. | Tukku- ja vähittäiskauppa. Moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien korjaus |
| --- | --- |

G.

Tukku- ja vähittäiskauppa. Moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien korjaus

6

| G. | Tukku- ja vähittäiskauppa. Moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien korjaus |
| --- | --- |

G.

Tukku- ja vähittäiskauppa. Moottoriajoneuvojen ja moottoripyörien korjaus

8

| I. | Majoitus- ja ravitsemistoiminta |
| --- | --- |

I.

Majoitus- ja ravitsemistoiminta

7

| I. | Majoitus- ja ravitsemistoiminta |
| --- | --- |

I.

Majoitus- ja ravitsemistoiminta

9

| H. | Kuljetus ja varastointi |
| --- | --- |

H.

Kuljetus ja varastointi

8

| H. | Kuljetus ja varastointi
  - |
| --- | --- |

H.

Kuljetus ja varastointi

+

| J. | Informaatio ja viestintä |
| --- | --- |

J.

Informaatio ja viestintä

10

| J. | Informaatio ja viestintä |
| --- | --- |

J.

Informaatio ja viestintä

11

| L. | Kiinteistöalan toiminta |
| --- | --- |

L.

Kiinteistöalan toiminta

9

| L. | Kiinteistöalan toiminta
  - |
| --- | --- |

L.

Kiinteistöalan toiminta

+

| M. | Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta |
| --- | --- |

M.

Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta

| N. | Hallinto- ja tukipalvelutoiminta |
| --- | --- |

N.

Hallinto- ja tukipalvelutoiminta

12

| M. | Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta |
| --- | --- |

M.

Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta

13

| N. | Hallinto- ja tukipalvelutoiminta |
| --- | --- |

N.

Hallinto- ja tukipalvelutoiminta

14

Kaikki loput yritysten kannalta merkitykselliset pääluokat

10

Kaikki loput yritysten kannalta merkitykselliset pääluokat

Huom.: Kirjaimet viittaavat vastaavaan NACE Rev. 2 -luokitukseen.”

| 2. | Muutetaan liitettä IV seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 osan 3.1 kohta seuraavasti:






  ”3.1. | Tietokokonaisuustunnistetta ’ECB_BSI1’ käytetään määrittelemään sarja-avaimet seuraaville tiedoille:






  — | rahalaitosten tasetilastot, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

Muutetaan liitettä IV seuraavasti:

a)

Korvataan 2 osan 3.1 kohta seuraavasti:

”3.1.

Tietokokonaisuustunnistetta ’ECB_BSI1’ käytetään määrittelemään sarja-avaimet seuraaville tiedoille:

—

rahalaitosten tasetilastot,

| — | sähköinen raha (e-raha), |
| --- | --- |

—

sähköinen raha (e-raha),

| — | luottolaitosten tasetilastot, |
| --- | --- |

—

luottolaitosten tasetilastot,

| — | rahamarkkinarahastojen tasetilastot, |
| --- | --- |

—

rahamarkkinarahastojen tasetilastot,

| — | valtion talletusvelat ja sen hallussa oleva käteinen raha ja arvopaperit, |
| --- | --- |

—

valtion talletusvelat ja sen hallussa oleva käteinen raha ja arvopaperit,

| — | lisätietoerät, |
| --- | --- |

—

lisätietoerät,

| — | täydentävät tase-erätiedot, joita kansalliset keskuspankit toimittavat IMF:lle käyttämällä EKP:n gateway-palveluja, |
| --- | --- |

—

täydentävät tase-erätiedot, joita kansalliset keskuspankit toimittavat IMF:lle käyttämällä EKP:n gateway-palveluja,

| — | arvopaperistetut ja kolmansille osapuolille myydyt rahalaitoslainat, |
| --- | --- |

—

arvopaperistetut ja kolmansille osapuolille myydyt rahalaitoslainat,

| — | varantopohjatilastot, |
| --- | --- |

—

varantopohjatilastot,

| — | makrotason suhdelukuja koskevat tiedot, |
| --- | --- |

—

makrotason suhdelukuja koskevat tiedot,

| — | toimialoittain eritellyt yrityksille myönnettyjä lainoja koskevat tilastot.” |
| --- | --- |

—

toimialoittain eritellyt yrityksille myönnettyjä lainoja koskevat tilastot.”

| b) | Korvataan 4 osan 3 jaksossa oleva taulukko, jonka otsikko on ’UNIT (Toimitettavien tietojen mittayksikkö)’, seuraavasti:
  ”UNIT (Toimitettavien tietojen mittayksikkö)







  BSI | Euroalueen jäsenvaltioiden osalta: EUR |
| --- | --- | --- |
| SSI | Euroalueen jäsenvaltioiden osalta: EUR
  Absoluuttisina arvioina ilmoitettujen sarjojen ja indeksien osalta: PURE_NUMB
  Prosenttiosuuksina ilmoitettujen sarjojen osalta: PCT |
| OFI | Euroalueen jäsenvaltioiden osalta: EUR |
| MIR | Liiketoiminnan määrien osalta: EUR
  Korkojen osalta: PCPA |
| SEC | Euroalueen jäsenvaltioiden osalta: EUR |
| PSS | Alkuperäisiä yksiköitä koskevien sarjojen (Liite III, 13 osa, taulukot 4, 5, 7 ja 8) ja keskittyneisyyttä kuvaavia suhdelukuja koskevien sarjojen (Liite III, 13 osa, taulukot 8 ja 9) osalta: PURE_NUMB
  TARGET2-taloustoimien arvoa koskevien sarjojen osalta (liite III, 13 osa, taulukko 8): EUR
  Taloustoimien arvoa kunkin rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion osalta koskevien sarjojen osalta (Liite III, 13 osa, taulukot 6 ja 9): EUR |
| IVF | Euroalueen jäsenvaltioiden osalta: EUR” |

b)

Korvataan 4 osan 3 jaksossa oleva taulukko, jonka otsikko on ’UNIT (Toimitettavien tietojen mittayksikkö)’, seuraavasti:

”UNIT (Toimitettavien tietojen mittayksikkö)

BSI

Euroalueen jäsenvaltioiden osalta: EUR

SSI

Euroalueen jäsenvaltioiden osalta: EUR

Absoluuttisina arvioina ilmoitettujen sarjojen ja indeksien osalta: PURE_NUMB

Prosenttiosuuksina ilmoitettujen sarjojen osalta: PCT

OFI

Euroalueen jäsenvaltioiden osalta: EUR

MIR

Liiketoiminnan määrien osalta: EUR

Korkojen osalta: PCPA

SEC

Euroalueen jäsenvaltioiden osalta: EUR

PSS

Alkuperäisiä yksiköitä koskevien sarjojen (Liite III, 13 osa, taulukot 4, 5, 7 ja 8) ja keskittyneisyyttä kuvaavia suhdelukuja koskevien sarjojen (Liite III, 13 osa, taulukot 8 ja 9) osalta: PURE_NUMB

TARGET2-taloustoimien arvoa koskevien sarjojen osalta (liite III, 13 osa, taulukko 8): EUR

Taloustoimien arvoa kunkin rahaliittoon osallistuvan jäsenvaltion osalta koskevien sarjojen osalta (Liite III, 13 osa, taulukot 6 ja 9): EUR

IVF

Euroalueen jäsenvaltioiden osalta: EUR”

| 3. | Muutetaan liitettä V seuraavasti:






  a) | Korvataan 2 osan 1 jakson 3 alajakson 2 kohta seuraavasti:






  ”2. | Luokituksen muutoksiin voi olla monia syitä. Vastapuolien sektoriluokitus saattaa muuttua, koska julkisen sektorin elin siirretään yksityiselle sektorille tai koska sulautumiset/jakautumiset muuttavat yritysten pääasiallista toimintaa.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Muutetaan liitettä V seuraavasti:

a)

Korvataan 2 osan 1 jakson 3 alajakson 2 kohta seuraavasti:

”2.

Luokituksen muutoksiin voi olla monia syitä. Vastapuolien sektoriluokitus saattaa muuttua, koska julkisen sektorin elin siirretään yksityiselle sektorille tai koska sulautumiset/jakautumiset muuttavat yritysten pääasiallista toimintaa.”

| b) | Lisätään seuraava 3 osan 2 jakson 1 alajakson 4 kohta:






  ”4. | Arvonalennukset, jotka tapahtuvat lainan arvopaperistamisen hetkellä sekä hallinnoitujen lainojen arvonalennukset/luottotappiot ilmoitetaan EKP:lle parhaiden edellytysten mukaan taulukon 3 mukaisesti (25). |
| --- | --- | --- |

b)

Lisätään seuraava 3 osan 2 jakson 1 alajakson 4 kohta:

”4.

Arvonalennukset, jotka tapahtuvat lainan arvopaperistamisen hetkellä sekä hallinnoitujen lainojen arvonalennukset/luottotappiot ilmoitetaan EKP:lle parhaiden edellytysten mukaan taulukon 3 mukaisesti (25).

| c) | Korvataan 3 osan 2 jakson 2 alajakson 5 kohta seuraavasti:






  ”5. | Asetus on joustava sen suhteen, millaisia tietoja tarvitaan arvopapereiden hintojen muutoksista arvostusmuutosten laskemiseen ja missä muodossa tällaiset tiedot tulee kerätä ja koota. Kansalliset keskuspankit saavat valita menetelmän seuraavista vaihtoehdoista:
  —   Rahalaitokset ilmoittavat korjaukset: Rahalaitokset ilmoittavat kuhunkin erään sovellettavat korjaukset, jotka perustuvat hintojen muutoksista johtuviin arvostusmuutoksiin. Tämän menetelmän valitsevat kansalliset keskuspankit laskevat rahalaitosten ilmoittamat korjaukset yhteen ja toimittavat nämä tiedot EKP:lle.
  —   Rahalaitokset ilmoittavat taloustoimet: Rahalaitokset laskevat yhteen kuukauden taloustoimet ja ilmoittavat kansalliselle keskuspankille arvopapereiden myynnin ja oston arvon. Nettotaloustoimien kerääminen ja toimittaminen kansalliselle keskuspankille on hyväksyttävää. Kansallisten keskuspankkien, jotka saavat taloustoimia koskevia tietoja, on laskettava ’arvostusmuutos’ kantatietojen ja taloustoimien ja muiden muutosten välisen erotuksen jäännösarvona ja ilmoitettava arvostusmuutos EKP:lle näiden suuntaviivojen mukaisesti.
  —   Arvopaperikohtainen raportointi: Rahalaitokset ilmoittavat kansallisille keskuspankeille arvopaperikohtaisesti kaikki merkitykselliset tiedot hallussa olevista arvopapereista, kuten niiden nimellisarvon, kirjanpitoarvon, markkina-arvon, myynnit ja ostot. Näiden tietojen perusteella kansallinen keskuspankki saa tarkkoja tietoja EKP:lle ilmoitettavasta ’arvostusmuutoksesta’. Tämä menetelmä on tarkoitettu niille kansallisille keskuspankeille, jotka jo noudattavat tällaista lähestymistapaa kerätessään tietoja paikallisesti.” |
| --- | --- | --- |

c)

Korvataan 3 osan 2 jakson 2 alajakson 5 kohta seuraavasti:

”5.

Asetus on joustava sen suhteen, millaisia tietoja tarvitaan arvopapereiden hintojen muutoksista arvostusmuutosten laskemiseen ja missä muodossa tällaiset tiedot tulee kerätä ja koota. Kansalliset keskuspankit saavat valita menetelmän seuraavista vaihtoehdoista:

—   Rahalaitokset ilmoittavat korjaukset: Rahalaitokset ilmoittavat kuhunkin erään sovellettavat korjaukset, jotka perustuvat hintojen muutoksista johtuviin arvostusmuutoksiin. Tämän menetelmän valitsevat kansalliset keskuspankit laskevat rahalaitosten ilmoittamat korjaukset yhteen ja toimittavat nämä tiedot EKP:lle.

—   Rahalaitokset ilmoittavat taloustoimet: Rahalaitokset laskevat yhteen kuukauden taloustoimet ja ilmoittavat kansalliselle keskuspankille arvopapereiden myynnin ja oston arvon. Nettotaloustoimien kerääminen ja toimittaminen kansalliselle keskuspankille on hyväksyttävää. Kansallisten keskuspankkien, jotka saavat taloustoimia koskevia tietoja, on laskettava ’arvostusmuutos’ kantatietojen ja taloustoimien ja muiden muutosten välisen erotuksen jäännösarvona ja ilmoitettava arvostusmuutos EKP:lle näiden suuntaviivojen mukaisesti.

—   Arvopaperikohtainen raportointi: Rahalaitokset ilmoittavat kansallisille keskuspankeille arvopaperikohtaisesti kaikki merkitykselliset tiedot hallussa olevista arvopapereista, kuten niiden nimellisarvon, kirjanpitoarvon, markkina-arvon, myynnit ja ostot. Näiden tietojen perusteella kansallinen keskuspankki saa tarkkoja tietoja EKP:lle ilmoitettavasta ’arvostusmuutoksesta’. Tämä menetelmä on tarkoitettu niille kansallisille keskuspankeille, jotka jo noudattavat tällaista lähestymistapaa kerätessään tietoja paikallisesti.”

| d) | Poistetaan lisäys III. |
| --- | --- |

d)

Poistetaan lisäys III.

| 4. | Muutetaan liitettä VI seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 osa seuraavasti:
  ”1   OSA


  Tilastoinnissa käytettävän rahalaitosluettelon muuttujat








  Muuttujan nimi | MUUTTUJAN KUVAUS | Pakollisuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| object_request | Määrittää lähetetyn rahalaitospäivityksen tyypin, ja sillä voi olla jokin seuraavista seitsemästä ennalta määritellystä arvosta:
  ’mfi_req_new’: annetaan tietoja uudesta rahalaitoksesta
  ’mfi_req_mod’: annetaan tietoja olemassa olevan rahalaitoksen muutoksista
  ’mfi_req_del’: annetaan tietoja olemassa olevasta mutta poistettavasta rahalaitoksesta
  ’mfi_req_merger’: annetaan tietoja sulautumaan (26) osallistuvista laitoksista
  ’mfi_req_realloc’: pyydetään poistetun mfi_id-tunnuksen antamista uudelle rahalaitokselle
  ’mfi_req_mod_id_realloc’: pyydetään olemassa olevan rahalaitoksen mfi_id-tunnuksen vaihtamista poistetun rahalaitoksen tunnukseen
  ’mfi_req_mod_id’: pyydetään ’mfi_id’-tunnuksen muuttamista. | Pakollinen |
| mfi_id | Tämä on rahalaitostietokannan tärkein avain. Se määrittää rahalaitoksen oman tunnistekoodin (jäljempänä ’tunnistekoodi’), ja se koostuu kahdesta osasta: ’host’ ja ’id’. Näiden kahden osan arvojen pitäisi yhdessä varmistaa se, että sama ’mfi_id’ on vain asianomaisella rahalaitoksella. | Pakollinen |
| host | Muuttuja määrittää maan, jossa rahalaitos on rekisteröity. Sille annetaan kahden merkin pituinen ISO-maakoodi. | Pakollinen, kun osana tunnistekoodia |
| id | Rahalaitoksen tunnistekoodi (ilman kahden merkin pituista ISO-maakoodia ’host’-etuliitteenä). | Pakollinen, kun osana tunnistekoodia |
| name | Rahalaitoksen rekisteröity nimi täydellisenä, sisältää myös yritystunnuksen (esim. plc, Ltd ja SpA). | Pakollinen |
| address | Rahalaitoksen täsmällinen sijainti. Neliosainen: ’postal_address’, ’postal_box’, ’postal_code’ ja ’city’. | Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä |
| postal_address | Kadunnimi ja rakennuksen numero. | Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä |
| postal_box | Postilokeron numero kansallisen tavan mukaan ilmaistuna. | Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä |
| postal_code | Postinumero kansallisen tavan mukaan ilmaistuna. | Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä |
| city | Sijaintikaupunki. | Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä |
| category | Ilmoittaa rahalaitoksen tyypin. Käytetään seuraavia neljää ennalta määritettyä arvoa: ’central bank’, ’credit institution’, ’money market fund’ ja ’other institution’. | Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä |
| report | Osoittaa, ilmoittaako rahalaitos kuukausittaiset tasetilastot vai ei. Käytetään seuraavia kahta ennalta määritettyä vaihtoehtoista arvoa: i) ’true’, jos rahalaitosta koskee täysi ilmoitusvelvollisuus, ja ii) ’false’, jos rahalaitosta ei koske täysi ilmoitusvelvollisuus. | Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä |
| order_r | Osoittaa rahalaitosten luettelon halutun järjestyksen, jollei englanninkielistä aakkosjärjestystä voida soveltaa. Jokaiselle rahalaitokselle on asetettava numeroarvo nousevassa numerojärjestyksessä. | Ei pakollinen |
| head_of_branch | Osoittaa, että rahalaitos on ulkomainen sivukonttori. Käytetään seuraavia kolmea arvoa: ’non_eu_head’, ’eu_non_mfi_head’ ja ’eu_mfi_head’. | Pakollinen ulkomaisille sivukonttoreille |
| non_eu_head | Pääkonttori ei sijaitse EU:ssa. Koostuu kahdesta osasta: ’host’ ja ’name’. | Pakollinen ulkomaisille sivukonttoreille |
| eu_non_mfi_head | Osoittaa, että pääkonttori sijaitsee EU:ssa eikä ole rahalaitos. Koostuu kahdesta osasta: ’non_mfi_id’ (rekisteröintimaa ja tunnistekoodi) ja ’name’ (päätoimipaikan nimi). Muun kuin rahalaitoksen tunnistekoodi voi olla joko ’OFI’ (muu rahoituslaitos) tai kahden merkin pituinen ISO-maakoodi ja sen perässä loppuliite, joka viittaa asianomaiseen EKT 95:n sektoriluokitukseen. | Pakollinen ulkomaisille sivukonttoreille |
| eu_mfi_head | Osoittaa, että pääkonttori sijaitsee EU:ssa ja on rahalaitos. Tämän muuttujan arvona on ’mfi_id’. | Pakollinen ulkomaisille sivukonttoreille |
| submerger | Ilmoitetaan laitokset, joiden osalta sulautumisen lakiin perustuvat vaikutukset ovat tapahtuneet samana päivänä (’date’). Koostuu neljästä osasta: ’date’, ’comment’, ’involved_mfi’ ja ’involved_non_mfi’. | Pakollinen sulautumien kohdalla |
| involved_mfi | TOsoittaa, että rahalaitos on osallisena rajat ylittävässä sulautumisessa. Muuttujan arvo on ’mfi_ref’. | Pakollinen rajat ylittävien sulautumien kohdalla |
| involved_non_mfi | Osoittaa, että muu kuin rahalaitos on osallisena sulautumisessa. Muuttujan arvo on ’non_mfi_obj’. | Pakollinen sulautumien kohdalla |
| mfi_ref | Rajat ylittävään sulautumiseen osallistunutta rahalaitosta koskevat tiedot. Kaksiosainen: ’mfi_id’ ja ’name’. | Pakollinen rajat ylittävien sulautumien kohdalla |
| non_mfi_obj | Sulautumiseen rahalaitoksen kanssa osallistunutta muuta kuin rahalaitosta koskevat tiedot. Koostuu kahdesta osasta: ’non_mfi_id’ ja ’name’. | Pakollinen sulautumien kohdalla |
| non_mfi_id | Sulautumiseen rahalaitoksen kanssa osallistunutta muuta kuin rahalaitosta koskevat tiedot. Koostuu kahdesta osasta: ’host’ ja ’id’. | Pakollinen sulautumien kohdalla |

4.

Muutetaan liitettä VI seuraavasti:

a)

Korvataan 1 osa seuraavasti:

”1   OSA

Tilastoinnissa käytettävän rahalaitosluettelon muuttujat

Muuttujan nimi

MUUTTUJAN KUVAUS

Pakollisuus

object_request

Määrittää lähetetyn rahalaitospäivityksen tyypin, ja sillä voi olla jokin seuraavista seitsemästä ennalta määritellystä arvosta:

’mfi_req_new’: annetaan tietoja uudesta rahalaitoksesta

’mfi_req_mod’: annetaan tietoja olemassa olevan rahalaitoksen muutoksista

’mfi_req_del’: annetaan tietoja olemassa olevasta mutta poistettavasta rahalaitoksesta

’mfi_req_merger’: annetaan tietoja sulautumaan (26) osallistuvista laitoksista

’mfi_req_realloc’: pyydetään poistetun mfi_id-tunnuksen antamista uudelle rahalaitokselle

’mfi_req_mod_id_realloc’: pyydetään olemassa olevan rahalaitoksen mfi_id-tunnuksen vaihtamista poistetun rahalaitoksen tunnukseen

’mfi_req_mod_id’: pyydetään ’mfi_id’-tunnuksen muuttamista.

Pakollinen

mfi_id

Tämä on rahalaitostietokannan tärkein avain. Se määrittää rahalaitoksen oman tunnistekoodin (jäljempänä ’tunnistekoodi’), ja se koostuu kahdesta osasta: ’host’ ja ’id’. Näiden kahden osan arvojen pitäisi yhdessä varmistaa se, että sama ’mfi_id’ on vain asianomaisella rahalaitoksella.

Pakollinen

host

Muuttuja määrittää maan, jossa rahalaitos on rekisteröity. Sille annetaan kahden merkin pituinen ISO-maakoodi.

Pakollinen, kun osana tunnistekoodia

id

Rahalaitoksen tunnistekoodi (ilman kahden merkin pituista ISO-maakoodia ’host’-etuliitteenä).

Pakollinen, kun osana tunnistekoodia

name

Rahalaitoksen rekisteröity nimi täydellisenä, sisältää myös yritystunnuksen (esim. plc, Ltd ja SpA).

Pakollinen

address

Rahalaitoksen täsmällinen sijainti. Neliosainen: ’postal_address’, ’postal_box’, ’postal_code’ ja ’city’.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä

postal_address

Kadunnimi ja rakennuksen numero.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä

postal_box

Postilokeron numero kansallisen tavan mukaan ilmaistuna.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä

postal_code

Postinumero kansallisen tavan mukaan ilmaistuna.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä

city

Sijaintikaupunki.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä

category

Ilmoittaa rahalaitoksen tyypin. Käytetään seuraavia neljää ennalta määritettyä arvoa: ’central bank’, ’credit institution’, ’money market fund’ ja ’other institution’.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä

report

Osoittaa, ilmoittaako rahalaitos kuukausittaiset tasetilastot vai ei. Käytetään seuraavia kahta ennalta määritettyä vaihtoehtoista arvoa: i) ’true’, jos rahalaitosta koskee täysi ilmoitusvelvollisuus, ja ii) ’false’, jos rahalaitosta ei koske täysi ilmoitusvelvollisuus.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä

order_r

Osoittaa rahalaitosten luettelon halutun järjestyksen, jollei englanninkielistä aakkosjärjestystä voida soveltaa. Jokaiselle rahalaitokselle on asetettava numeroarvo nousevassa numerojärjestyksessä.

Ei pakollinen

head_of_branch

Osoittaa, että rahalaitos on ulkomainen sivukonttori. Käytetään seuraavia kolmea arvoa: ’non_eu_head’, ’eu_non_mfi_head’ ja ’eu_mfi_head’.

Pakollinen ulkomaisille sivukonttoreille

non_eu_head

Pääkonttori ei sijaitse EU:ssa. Koostuu kahdesta osasta: ’host’ ja ’name’.

Pakollinen ulkomaisille sivukonttoreille

eu_non_mfi_head

Osoittaa, että pääkonttori sijaitsee EU:ssa eikä ole rahalaitos. Koostuu kahdesta osasta: ’non_mfi_id’ (rekisteröintimaa ja tunnistekoodi) ja ’name’ (päätoimipaikan nimi). Muun kuin rahalaitoksen tunnistekoodi voi olla joko ’OFI’ (muu rahoituslaitos) tai kahden merkin pituinen ISO-maakoodi ja sen perässä loppuliite, joka viittaa asianomaiseen EKT 95:n sektoriluokitukseen.

Pakollinen ulkomaisille sivukonttoreille

eu_mfi_head

Osoittaa, että pääkonttori sijaitsee EU:ssa ja on rahalaitos. Tämän muuttujan arvona on ’mfi_id’.

Pakollinen ulkomaisille sivukonttoreille

submerger

Ilmoitetaan laitokset, joiden osalta sulautumisen lakiin perustuvat vaikutukset ovat tapahtuneet samana päivänä (’date’). Koostuu neljästä osasta: ’date’, ’comment’, ’involved_mfi’ ja ’involved_non_mfi’.

Pakollinen sulautumien kohdalla

involved_mfi

TOsoittaa, että rahalaitos on osallisena rajat ylittävässä sulautumisessa. Muuttujan arvo on ’mfi_ref’.

Pakollinen rajat ylittävien sulautumien kohdalla

involved_non_mfi

Osoittaa, että muu kuin rahalaitos on osallisena sulautumisessa. Muuttujan arvo on ’non_mfi_obj’.

Pakollinen sulautumien kohdalla

mfi_ref

Rajat ylittävään sulautumiseen osallistunutta rahalaitosta koskevat tiedot. Kaksiosainen: ’mfi_id’ ja ’name’.

Pakollinen rajat ylittävien sulautumien kohdalla

non_mfi_obj

Sulautumiseen rahalaitoksen kanssa osallistunutta muuta kuin rahalaitosta koskevat tiedot. Koostuu kahdesta osasta: ’non_mfi_id’ ja ’name’.

Pakollinen sulautumien kohdalla

non_mfi_id

Sulautumiseen rahalaitoksen kanssa osallistunutta muuta kuin rahalaitosta koskevat tiedot. Koostuu kahdesta osasta: ’host’ ja ’id’.

Pakollinen sulautumien kohdalla

| b) | Poistetaan 2 osa. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan 2 osa.

| 5. | Muutetaan liitettä VII seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 osa seuraavasti:
  ”1   OSA


  Tilastoinnissa käytettävän sijoitusrahastojen luettelon muuttujat








  Muuttujan nimi | Muuttujan kuvaus | Pakollisuus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| object_request | Muuttuja määrittää lähetetyn sijoitusrahastopäivityksen tyypin. Sillä voi olla jokin seuraavista kahdeksasta ennalta määritellystä arvosta:
  ’if_req_new’: annetaan tietoja uudesta sijoitusrahastosta
  ’if_req_mod’: annetaan tietoja olemassa olevan sijoitusrahaston muutoksista
  ’if_req_del’: annetaan tietoja poistettavasta sijoitusrahastosta
  ’if_req_merger’: annetaan tietoja sulautumaan osallistuvista sijoitusrahastoista (27)

  ’if_req_realloc’: pyydetään poistetun ’if_id’-tunnuksen antamista uudelle sijoitusrahastolle
  ’if_req_mod_id_realloc’: pyydetään olemassa olevan sijoitusrahaston ’if_id’-tunnuksen vaihtamista poistetun sijoitusrahaston tunnukseen
  ’if_req_mod_id’: pyydetään ’if_id’-tunnuksen muuttamista
  ’if_req_nav’: annetaan tietoja nettoarvosta sijoitusrahastoittain. | Pakollinen |
| If_confidentiality_flag | Muuttuja osoittaa, onko tietue luottamuksellinen. Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista).
  Jos tietyn yksittäisen muuttujan osittainen luottamuksellisuus on tarpeen, käytetään arvoa ’F’. | Pakollinen |
| if_id | Tämä on sijoitusrahastotietokannan tärkein avain, joka muodostaa sijoitusrahaston oman tunnistekoodin (jäljempänä ’tunnistekoodi’). Se koostuu kahdesta osasta: ’host’ ja ’id’. Näiden kahden osan arvojen pitäisi yhdessä varmistaa se, että sama ’if_id’ on vain asianomaisella sijoitusrahastolla. | Pakollinen |
| host | Kahden merkin pituinen ISO-maakoodi. Se määrittää maan, jossa sijoitusrahasto on rekisteröity – toinen ’if_id’-muuttujan osista – ks. edellä. | Pakollinen, kun osana tunnistekoodia |
| id | Sijoitusrahaston tunnistekoodi – toinen ’if_id’-muuttujan osista – ks. edellä. | Pakollinen, kun osana tunnistekoodia |
| name | Sijoitusrahaston rekisteröity nimi täydellisenä, sisältää myös yritystunnuksen (esim. plc, Ltd ja SpA). | Pakollinen |
| address | Sijoitusrahaston tai sen hallinnointiyhtiön täsmällinen sijainti. Koostuu neljästä osasta: ’postal_address’, ’postal_box’, ’postal_code’ ja ’city’. | Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä |
| postal_address | Kadun nimi ja rakennuksen numero. | Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä |
| postal_box | Postilokeron numero kansallisen tavan mukaan ilmaistuna. | Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä |
| postal_code | Postinumero kansallisen tavan mukaan ilmaistuna. | Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä |
| city | Sijaintikaupunki | Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä |
| management company name | Sijoitusrahaston rahastoyhtiön täydellinen, rekisteröity nimi. Jos tämä tieto puuttuu, on ilmoitettava arvo ’not available’ (jos sijoitusrahastolla on hallinnointiyhtiö) tai ’not applicable’ (jos sijoitusrahastolla ei ole hallinnointiyhtiötä). | Pakollinen |
| management company name_confidentiality_flag | Muuttuja osoittaa, onko rahastoyhtiön nimeä koskeva tieto luottamuksellinen.
  Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista). | Pakollinen |
| investment policy | Ne instrumenttityypit, joihin sijoitussalkku pääasiallisesti sijoitetaan. Voidaan käyttää seitsemää ennalta määritettyä arvoa: ’bonds’, ’equities’, ’hedge’, ’mixed’, ’real estate’, ’other’ tai ’not available’. | |
| investment policy_confidentiality_flag | Muuttuja osoittaa, onko sijoitustoimintaa koskeva tieto luottamuksellinen.
  Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista). | Pakollinen |
| variability of the capital | Muuttuja määrittää sijoitusrahaston oikeudellisen muodon. Muuttuja voi olla jokin kolmesta ennalta määritetystä arvosta: ’open-end’, ’closed-end’ tai ’not available’. | Pakollinen |
| variability of the capital_confidentiality_flag | Muuttuja osoittaa, onko pääoman vaihtelevuutta koskeva tieto luottamuksellinen.
  Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista). | Pakollinen |
| structure_1 | Muuttuja määrittää sijoitusrahaston rakenteen. Muuttujalla voi olla jokin kolmesta ennalta määritetystä arvosta: ’UCITS’ (28), ’non-UCITS’ tai ’not available’. | Pakollinen |
| structure_1_confidentiality_flag | Muuttuja osoittaa, onko ’structure_1’-muuttujaa koskeva tieto luottamuksellinen.
  Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista). | Pakollinen |
| structure_2 | Yksityiskohtaisempia tietoja sijoitusrahaston rakenteesta. Muuttujalle annetaan jokin 11:stä ennalta määritetystä arvosta. Ks. jäljempänä osa 2. | Pakollinen |
| structure_2_confidentiality_flag | Muuttuja osoittaa, onko ’structure_2’-muuttujaa koskeva tieto luottamuksellinen.
  Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista). | Pakollinen |
| sub-fund | Muuttuja määrittää sen, onko sijoitusrahasto alarahasto vai ei. Muuttujalla voi olla jokin seuraavista neljästä ennalta määritetystä arvosta: ’yes’, ’no’, ’not available’ ja ’not applicable’. | Pakollinen |
| sub-fund_confidentiality_flag | Muuttuja osoittaa, onko ’subfund’-muuttujaa koskeva tieto luottamuksellinen.
  Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista). | Pakollinen |
| ISIN codes | Muuttuja määrittää ISIN (29) -koodit kullekin osakeluokalle sijoitusrahastoittain. Muuttuja on moniosainen ja sisältää seuraavat: ’ISIN_1’, ’ISIN_2’, ’ISIN_3’, ’ISIN_4’ ja ’ISIN_n’. Kunkin sijoitusrahaston kohdalla on ilmoitettava kaikki sovellettavat ISIN-koodit. Jos ilmoitetaan sijoitusrahasto, johon ei voida soveltaa ISIN-koodeja, on luokan ’ISIN_1’ arvoksi ilmoitettava 12 merkin pituinen koodi ’XXXXXXXXXXXX’. | Pakollinen |
| If_req_nav | Muuttuja määrittää sen, että lähetetään tietoja sijoitusrahaston nettoarvosta. Muuttuja koostuu kahdesta osasta: ’if_nav_value’ ja ’if_nav_date’. Jos tämä tieto puuttuu, on ilmoitettava arvo ’not available’. | Pakollinen |
| nav_confidentiality_flag | Muuttuja osoittaa, onko nettoarvoa koskeva tieto luottamuksellinen.
  Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista). | Pakollinen |
| sub-merger | Muuttujan avulla ilmoitetaan laitokset, joiden osalta sulautumisen lakiin perustuvat vaikutukset ovat tapahtuneet samana päivänä. Koostuu neljästä osasta: ’date’, ’comment’, ’involved_if’ ja ’involved_non_if’. | Pakollinen sulautumien kohdalla |
| involved_if | Muuttuja osoittaa, että sijoitusrahasto on osallisena rajat ylittävässä sulautumisessa. Muuttujan arvo on ’if_ref’. | Pakollinen rajat ylittävien sulautumien kohdalla |
| involved_non_if | Muuttuja osoittaa, että muu kuin sijoitusrahasto on osallisena sulautumisessa sijoitusrahaston kanssa. Muuttujan arvo on ’non_if_obj’. | Pakollinen sulautumien kohdalla |
| if_ref | Rajat ylittävään sulautumiseen osallistuvaa sijoitusrahastoa koskevat tiedot. Koostuu kahdesta osasta: ’if_id’ ja ’name’. | Pakollinen rajat ylittävien sulautumien kohdalla |
| non_if_obj | Sulautumiseen sijoitusrahaston kanssa osallistunutta muuta kuin sijoitusrahastoa koskevat tiedot. Koostuu kahdesta osasta: ’non_if_id’ ja ’name’. | Pakollinen sulautumien kohdalla |
| non_if_id | Sulautumiseen sijoitusrahaston kanssa osallistunutta muuta kuin sijoitusrahastoa koskevat tiedot. Koostuu kahdesta osasta: ’host’ ja ’id’. | Pakollinen sulautumien kohdalla |
| free_text | Lisäselvityksiä sijoitusrahastosta | |

5.

Muutetaan liitettä VII seuraavasti:

a)

Korvataan 1 osa seuraavasti:

”1   OSA

Tilastoinnissa käytettävän sijoitusrahastojen luettelon muuttujat

Muuttujan nimi

Muuttujan kuvaus

Pakollisuus

object_request

Muuttuja määrittää lähetetyn sijoitusrahastopäivityksen tyypin. Sillä voi olla jokin seuraavista kahdeksasta ennalta määritellystä arvosta:

’if_req_new’: annetaan tietoja uudesta sijoitusrahastosta

’if_req_mod’: annetaan tietoja olemassa olevan sijoitusrahaston muutoksista

’if_req_del’: annetaan tietoja poistettavasta sijoitusrahastosta

’if_req_merger’: annetaan tietoja sulautumaan osallistuvista sijoitusrahastoista (27)

’if_req_realloc’: pyydetään poistetun ’if_id’-tunnuksen antamista uudelle sijoitusrahastolle

’if_req_mod_id_realloc’: pyydetään olemassa olevan sijoitusrahaston ’if_id’-tunnuksen vaihtamista poistetun sijoitusrahaston tunnukseen

’if_req_mod_id’: pyydetään ’if_id’-tunnuksen muuttamista

’if_req_nav’: annetaan tietoja nettoarvosta sijoitusrahastoittain.

Pakollinen

If_confidentiality_flag

Muuttuja osoittaa, onko tietue luottamuksellinen. Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista).

Jos tietyn yksittäisen muuttujan osittainen luottamuksellisuus on tarpeen, käytetään arvoa ’F’.

Pakollinen

if_id

Tämä on sijoitusrahastotietokannan tärkein avain, joka muodostaa sijoitusrahaston oman tunnistekoodin (jäljempänä ’tunnistekoodi’). Se koostuu kahdesta osasta: ’host’ ja ’id’. Näiden kahden osan arvojen pitäisi yhdessä varmistaa se, että sama ’if_id’ on vain asianomaisella sijoitusrahastolla.

Pakollinen

host

Kahden merkin pituinen ISO-maakoodi. Se määrittää maan, jossa sijoitusrahasto on rekisteröity – toinen ’if_id’-muuttujan osista – ks. edellä.

Pakollinen, kun osana tunnistekoodia

id

Sijoitusrahaston tunnistekoodi – toinen ’if_id’-muuttujan osista – ks. edellä.

Pakollinen, kun osana tunnistekoodia

name

Sijoitusrahaston rekisteröity nimi täydellisenä, sisältää myös yritystunnuksen (esim. plc, Ltd ja SpA).

Pakollinen

address

Sijoitusrahaston tai sen hallinnointiyhtiön täsmällinen sijainti. Koostuu neljästä osasta: ’postal_address’, ’postal_box’, ’postal_code’ ja ’city’.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä

postal_address

Kadun nimi ja rakennuksen numero.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä

postal_box

Postilokeron numero kansallisen tavan mukaan ilmaistuna.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä

postal_code

Postinumero kansallisen tavan mukaan ilmaistuna.

Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä

city

Sijaintikaupunki

Pakollinen ’new’- ja ’mod’-pyynnöissä

management company name

Sijoitusrahaston rahastoyhtiön täydellinen, rekisteröity nimi. Jos tämä tieto puuttuu, on ilmoitettava arvo ’not available’ (jos sijoitusrahastolla on hallinnointiyhtiö) tai ’not applicable’ (jos sijoitusrahastolla ei ole hallinnointiyhtiötä).

Pakollinen

management company name_confidentiality_flag

Muuttuja osoittaa, onko rahastoyhtiön nimeä koskeva tieto luottamuksellinen.

Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista).

Pakollinen

investment policy

Ne instrumenttityypit, joihin sijoitussalkku pääasiallisesti sijoitetaan. Voidaan käyttää seitsemää ennalta määritettyä arvoa: ’bonds’, ’equities’, ’hedge’, ’mixed’, ’real estate’, ’other’ tai ’not available’.

investment policy_confidentiality_flag

Muuttuja osoittaa, onko sijoitustoimintaa koskeva tieto luottamuksellinen.

Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista).

Pakollinen

variability of the capital

Muuttuja määrittää sijoitusrahaston oikeudellisen muodon. Muuttuja voi olla jokin kolmesta ennalta määritetystä arvosta: ’open-end’, ’closed-end’ tai ’not available’.

Pakollinen

variability of the capital_confidentiality_flag

Muuttuja osoittaa, onko pääoman vaihtelevuutta koskeva tieto luottamuksellinen.

Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista).

Pakollinen

structure_1

Muuttuja määrittää sijoitusrahaston rakenteen. Muuttujalla voi olla jokin kolmesta ennalta määritetystä arvosta: ’UCITS’ (28), ’non-UCITS’ tai ’not available’.

Pakollinen

structure_1_confidentiality_flag

Muuttuja osoittaa, onko ’structure_1’-muuttujaa koskeva tieto luottamuksellinen.

Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista).

Pakollinen

structure_2

Yksityiskohtaisempia tietoja sijoitusrahaston rakenteesta. Muuttujalle annetaan jokin 11:stä ennalta määritetystä arvosta. Ks. jäljempänä osa 2.

Pakollinen

structure_2_confidentiality_flag

Muuttuja osoittaa, onko ’structure_2’-muuttujaa koskeva tieto luottamuksellinen.

Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista).

Pakollinen

sub-fund

Muuttuja määrittää sen, onko sijoitusrahasto alarahasto vai ei. Muuttujalla voi olla jokin seuraavista neljästä ennalta määritetystä arvosta: ’yes’, ’no’, ’not available’ ja ’not applicable’.

Pakollinen

sub-fund_confidentiality_flag

Muuttuja osoittaa, onko ’subfund’-muuttujaa koskeva tieto luottamuksellinen.

Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista).

Pakollinen

ISIN codes

Muuttuja määrittää ISIN (29) -koodit kullekin osakeluokalle sijoitusrahastoittain. Muuttuja on moniosainen ja sisältää seuraavat: ’ISIN_1’, ’ISIN_2’, ’ISIN_3’, ’ISIN_4’ ja ’ISIN_n’. Kunkin sijoitusrahaston kohdalla on ilmoitettava kaikki sovellettavat ISIN-koodit. Jos ilmoitetaan sijoitusrahasto, johon ei voida soveltaa ISIN-koodeja, on luokan ’ISIN_1’ arvoksi ilmoitettava 12 merkin pituinen koodi ’XXXXXXXXXXXX’.

Pakollinen

If_req_nav

Muuttuja määrittää sen, että lähetetään tietoja sijoitusrahaston nettoarvosta. Muuttuja koostuu kahdesta osasta: ’if_nav_value’ ja ’if_nav_date’. Jos tämä tieto puuttuu, on ilmoitettava arvo ’not available’.

Pakollinen

nav_confidentiality_flag

Muuttuja osoittaa, onko nettoarvoa koskeva tieto luottamuksellinen.

Arvo valitaan kolmesta ennalta määritellystä arvosta: ’F’ (vapaa, ei luottamuksellinen), ’N’ (luottamuksellinen; voidaan antaa ainoastaan Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) käyttöön, ei ulkoiseen jakeluun) tai ’C’ (luottamuksellinen; ei voida antaa EKPJ:n käyttöön eikä julkaista).

Pakollinen

sub-merger

Muuttujan avulla ilmoitetaan laitokset, joiden osalta sulautumisen lakiin perustuvat vaikutukset ovat tapahtuneet samana päivänä. Koostuu neljästä osasta: ’date’, ’comment’, ’involved_if’ ja ’involved_non_if’.

Pakollinen sulautumien kohdalla

involved_if

Muuttuja osoittaa, että sijoitusrahasto on osallisena rajat ylittävässä sulautumisessa. Muuttujan arvo on ’if_ref’.

Pakollinen rajat ylittävien sulautumien kohdalla

involved_non_if

Muuttuja osoittaa, että muu kuin sijoitusrahasto on osallisena sulautumisessa sijoitusrahaston kanssa. Muuttujan arvo on ’non_if_obj’.

Pakollinen sulautumien kohdalla

if_ref

Rajat ylittävään sulautumiseen osallistuvaa sijoitusrahastoa koskevat tiedot. Koostuu kahdesta osasta: ’if_id’ ja ’name’.

Pakollinen rajat ylittävien sulautumien kohdalla

non_if_obj

Sulautumiseen sijoitusrahaston kanssa osallistunutta muuta kuin sijoitusrahastoa koskevat tiedot. Koostuu kahdesta osasta: ’non_if_id’ ja ’name’.

Pakollinen sulautumien kohdalla

non_if_id

Sulautumiseen sijoitusrahaston kanssa osallistunutta muuta kuin sijoitusrahastoa koskevat tiedot. Koostuu kahdesta osasta: ’host’ ja ’id’.

Pakollinen sulautumien kohdalla

free_text

Lisäselvityksiä sijoitusrahastosta

| b) | Poistetaan 3 osa. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan 3 osa.

| 6. | Muutetaan liitettä VIII seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan muuttujan ’ISIN-koodit’ kuvaus seuraavasti:
  ”Muuttuja määrittää ISIN-koodit (30) kaikille erityisyhteisön liikkeeseen laskemille arvopapereille. Muuttuja koostuu useista osista ja sisältää seuraavat viitteet: ’ISIN_1’, ’ISIN_2’, ’ISIN_3’, ’ISIN_4’ ja ’ISIN_n’. Vähintään yksi ISIN-koodi (ISIN_1) on ilmoitettava. Jos ilmoitetaan tietoja erityisyhteisöstä, johon ISIN-koodit eivät sovellu, tai jos tietoa ei ole saatavilla, ISIN_1-tietona ilmoitetaan 12 merkin sarja ’XXXXXXXXXXXX’. |
| --- | --- | --- |

6.

Muutetaan liitettä VIII seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan muuttujan ’ISIN-koodit’ kuvaus seuraavasti:

”Muuttuja määrittää ISIN-koodit (30) kaikille erityisyhteisön liikkeeseen laskemille arvopapereille. Muuttuja koostuu useista osista ja sisältää seuraavat viitteet: ’ISIN_1’, ’ISIN_2’, ’ISIN_3’, ’ISIN_4’ ja ’ISIN_n’. Vähintään yksi ISIN-koodi (ISIN_1) on ilmoitettava. Jos ilmoitetaan tietoja erityisyhteisöstä, johon ISIN-koodit eivät sovellu, tai jos tietoa ei ole saatavilla, ISIN_1-tietona ilmoitetaan 12 merkin sarja ’XXXXXXXXXXXX’.

| b) | Poistetaan 2 osa. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan 2 osa.

---

(1)  Luokituksen muutokset on toimitettava EKP:lle kaikkien solujen osalta; arvostusmuutokset toimitetaan vain tunnisteella # merkityistä soluista.

(2)  Tämän taulukon osalta EKP:lle toimitetaan ainoastaan luokituksen muutokset.

(3)  Luokituksen muutoksia sovelletaan ainoastaan soluihin 568–613, arvonalennuskorjauksia kaikkiin.’

(4)  Keskusvastapuolet.

(5)  Yksityiset elinkeinonharjoittajat / yhtiökumppanuudet.

(6)  Yksityiset elinkeinonharjoittajat / yhtiökumppanuudet.

(7)  EUVL L 250, 2.10.2003, s. 10.”

(8)  Rahalaitosten taseessa ei eroteta talletuksia ja lainoja vastaavaa- ja vastattavaa-puolella. Sen sijaan kaikkien rahalaitoksiin talletettujen / rahalaitoksille lainattujen ei-jälkimarkkinakelpoisten varojen (= velat) katsotaan olevan ’talletuksia’ ja kaikkien rahalaitosten tallettamien/lainaamien varojen (= saamisten) katsotaan olevan ’lainoja’. EKT 95:ssä tehdään kuitenkin ero sen perusteella, mikä taho tekee taloustoimea koskevan aloitteen. Jos lainanottaja tekee aloitteen, rahoitustaloustoimi on luokiteltava lainaksi. Jos lainanantaja tekee aloitteen, rahoitustaloustoimi on luokiteltava talletukseksi.”

(9)  ’Muilla rahayksiköillä’ tarkoitetaan kaikkia muita rahayksiköitä, myös rahaliittoon osallistumattomien jäsenvaltioiden kansallisia rahayksiköitä.”

(10)  EKT 95, luokka F.33.

(11)  EKT 95, luokka F.511.

(12)  A-kenttä koskee kansallisia keskuspankkeja ja B-kenttä BIS:iä.”

(13)  Taulukkoon sisältyvien luokkien osalta ilmoitetaan vuositasoinen sovittu korko (AAR) tai suppeasti määritelty efektiivinen korko (NDER). Vuositasoisen sovitun koron tai suppeasti määritellyn efektiivisen koron lisäksi ilmoitetaan siihen liittyvä uuden liiketoiminnan määrä, mikäli se osoitetaan taulukossa sanalla ’määrä’.

Valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen sekä luottokorttien maksuaikaluottojen ja pidennettyjen luottokorttiluottojen osalta uuden liiketoiminnan määrän käsite vastaa kuitenkin kantatietoja.

Indikaattorit 24–29 lasketaan asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) liitteessä II olevan lisäliitteen 2 erien 37–54 perusteella. Korot lasketaan asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) liitteessä II olevan lisäliitteen 2 vastaavien erien painotettujen keskiarvojen mukaan, kun taas uuden liiketoiminnan määrän pitäisi olla asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) liitteessä II olevan lisäliitteen 2 vastaavien erien summa.

(14)  Taulukkoon sisältyvien luokkien osalta ilmoitetaan vuositasoinen sovittu korko (AAR) tai suppeasti määritelty efektiivinen korko (NDER). Vuositasoisen sovitun koron tai suppeasti määritellyn efektiivisen koron lisäksi ilmoitetaan siihen liittyvä uuden liiketoiminnan määrä, mikäli se osoitetaan taulukossa sanalla ’määrä’.

Valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen sekä luottokorttien maksuaikaluottojen ja pidennettyjen luottokorttiluottojen osalta uuden liiketoiminnan määrän käsite vastaa kuitenkin kantatietoja.

Indikaattorit 86 ja 87 lasketaan asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) liitteessä II olevan lisäliitteen 2 erien 12, 23, 32 ja 36 sekä asetuksen (EY) N:o 25/2009 (EKP/2008/32) mukaisesti ilmoitettujen luottokorttien maksuaikaluottojen ja pidennettyjen luottokorttiluottojen sekä valmiusluottolimiittien ja sekkiluottojen kantatietojen perusteella. Korot lasketaan asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) liitteessä II olevan lisäliitteen 2 vastaavien erien painotettujen keskiarvojen mukaan luottokorttien maksuaikaluottojen 0-korko huomioon ottaen. Indikaattoreilla 86 ja 87 pyritään huolehtimaan jatkuvuudesta suhteessa asetuksen (EY) N:o 63/2002 (EKP/2001/18) aikaisempiin eli asetuksella (EY) N:o 290/2009 (EKP/2009/7) tehtyjä muutoksia edeltäneisiin indikaattoreihin 12 ja 23 (’sekkiluotot’).”

(15)  Jakson päättyessä.”

(16)  Kesäkuun 2010 lopun viitekaudesta alkaen (vuoden 2011 raportointi).

(17)  Keskuspankin luottolaitoksille myöntämien ja nopeammin kuin yhden pankkipäivän kuluessa takaisin maksettavien luottojen kokonaisarvo. Se on päivän aikana tapahtuvien samanaikaisten ja todellisten päivänsisäisten ylityspositioiden tai päivänsisäisten luottojen nostojen päiväkohtaisen enimmäisarvon keskiarvo kaikkien luottolaitosten osalta yhteen laskettuina. Keskiarvossa huomioidaan pitoajanjakson kaikki päivät mukaan lukien viikonloput ja arkipyhät.

(18)  Jos muulla kuin rahalaitoksella on useita tilejä, jokainen tili lasketaan erikseen.

(19)  Vuoden 2010 lopun viitekaudesta alkaen (vuoden 2011 raportointi).

(20)  Jokainen laitos lasketaan yhteen kertaan riippumatta sillä maassa olevien konttoreiden lukumäärästä. Laitosten alaryhmät ovat toisensa poissulkevia. Laitosten lukumäärä yhteensä on kaikkien alaryhmien summa. Laitokset otetaan mukaan heti ensi kerrasta, kun ne ilmoitetaan EKP:lle rahalaitostilastojen laatimista varten.

(21)  Vuoden 2010 toisen neljänneksen lopun tietojen viitekaudesta alkaen (vuoden 2011 raportointi).

(22)  EUVL L 237, 8.9.2007, s. 1.

(23)  EUVL L 18, 23.1.2006, s. 1.”

(24)  Jakson loppu, alkuperäiset yksiköt.”

(25)  Rahalaitoksen hallinnoimien lainojen luottotappioita/arvonalennuksia voidaan joutua kirjaamaan, koska lainat on edelleen kirjattava taseeseen joko yksittäisen rahalaitoksen tileille tai ryhmätasolla ja kansalliselle keskuspankille ilmoitettavat hallinnointitiedot hankitaan näiltä tahoilta. Luottotappioita/arvonalennuksia voidaan joutua kirjaamaan myös silloin, kun lainan hallinnoijan on alennettava heikkojen lainojen pääoman arvoa taseessa noudattaakseen investointisopimuksia.”

(26)  Ellei nimenomaisesti toisin mainita, käsitteellä ’sulautumat’ viitataan kotimaisiin sulautumiin.”

(27)  Ellei nimenomaisesti toisin mainita, käsitteellä ’sulautumat’ viitataan kotimaisiin sulautumiin.

(28)  Arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 20 päivänä joulukuuta 1985 annettu neuvoston direktiivi 85/611/ETY (EYVL L 375, 31.12.1985, s. 3).

(29)  International Securities Identification Number: 12 aakkosnumeerisesta merkistä koostuva koodi, jonka avulla identifioidaan yksittäinen arvopapereiden liikkeeseenlasku.”

(30)  International Securities Identification Number: 12 aakkosnumeerisesta merkistä koostuva koodi, jonka avulla identifioidaan yksittäinen arvopapereiden liikkeeseenlasku.”

---

IV EY-sopimuksen, EU-sopimuksen ja Euratom-sopimuksen soveltamiseksi ennen 1. joulukuuta 2009 annetut säädökset

| 21.1.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 16/48 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 16/48

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 28 päivänä lokakuuta 2009,

valtiontuesta C 29/06, jonka Italia on myöntänyt kalatalousalan osuuskuntien ja niiden yhteenliittymien rakenneuudistukseen (tiedoksiannettu numerolla

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 8040)

(Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2010/35/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Italia on ilmoittanut komissiolle 17. lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä 18. toukokuuta 2001 annetusta asetuksesta N:o 226 (jäljempänä ’18. toukokuuta 2001 annettu asetus’) ja tiedottanut asetuksen 7 ja 8 §:ssä säädettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanosta. |
| --- | --- |

(1)

Italia on ilmoittanut komissiolle 17. lokakuuta 2002 päivätyllä kirjeellä 18. toukokuuta 2001 annetusta asetuksesta N:o 226 (jäljempänä ’18. toukokuuta 2001 annettu asetus’) ja tiedottanut asetuksen 7 ja 8 §:ssä säädettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanosta.

| (2) | Asetuksen 8 §:ään sisältyy kalatalousalan osuuskuntien ja niiden yhteenliittymien rakenneuudistukseen tarkoitettua valtiontukea koskeva säännös. Kyseisen 8 §:n mukaan kalastusalusten rahoituksen keskusrahaston (Fondo centrale per il credito peschereccio) toiminta-alaa laajennetaan kattamaan rahoitus 17. helmikuuta 1982 annetun lain N:o 41 (jäljempänä ’vuoden 1982 laki N:o 41’) 11 §:n 8 b momentissa tarkoitetuille rakenneuudistussuunnitelmille, jotka koskevat kalatalous- ja vesiviljelyalalla toimivia osuuskuntia ja niiden yhteenliittymiä sekä tämän alan tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen 8 §:ään sisältyy kalatalousalan osuuskuntien ja niiden yhteenliittymien rakenneuudistukseen tarkoitettua valtiontukea koskeva säännös. Kyseisen 8 §:n mukaan kalastusalusten rahoituksen keskusrahaston (Fondo centrale per il credito peschereccio) toiminta-alaa laajennetaan kattamaan rahoitus 17. helmikuuta 1982 annetun lain N:o 41 (jäljempänä ’vuoden 1982 laki N:o 41’) 11 §:n 8 b momentissa tarkoitetuille rakenneuudistussuunnitelmille, jotka koskevat kalatalous- ja vesiviljelyalalla toimivia osuuskuntia ja niiden yhteenliittymiä sekä tämän alan tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä.

| (3) | Koska Italia on ilmoittanut, että kyseinen tukitoimenpide on pantu täytäntöön, se on merkitty rekisteriin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan [josta on tullut EY 88 artikla] soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (1) 1 artiklan f kohdassa tarkoitettuna sääntöjenvastaisena tukena. |
| --- | --- |

(3)

Koska Italia on ilmoittanut, että kyseinen tukitoimenpide on pantu täytäntöön, se on merkitty rekisteriin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan [josta on tullut EY 88 artikla] soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22. maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (1) 1 artiklan f kohdassa tarkoitettuna sääntöjenvastaisena tukena.

| (4) | Italialta on pyydetty lisätietoja useita kertoja. Komissio on lähettänyt Italialle 20. tammikuuta 2005 päivätyssä kirjeessä C(2005) 161 tietojen antamista koskevan välipäätöksen asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Italia on vastannut välipäätökseen 3. maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Komissio on vastaanottanut 12. heinäkuuta 2005 päivätyn toisen kirjeen. |
| --- | --- |

(4)

Italialta on pyydetty lisätietoja useita kertoja. Komissio on lähettänyt Italialle 20. tammikuuta 2005 päivätyssä kirjeessä C(2005) 161 tietojen antamista koskevan välipäätöksen asetuksen (EY) N:o 659/1999 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Italia on vastannut välipäätökseen 3. maaliskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Komissio on vastaanottanut 12. heinäkuuta 2005 päivätyn toisen kirjeen.

| (5) | Epäiltyään kyseisten tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio on päättänyt aloittaa perustamissopimuksen 93 artiklassa [nykyinen 88 artikla] tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn. Komissio on ilmoittanut Italialle päätöksestään 22. kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä C(2006) 2312 (2). |
| --- | --- |

(5)

Epäiltyään kyseisten tukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio on päättänyt aloittaa perustamissopimuksen 93 artiklassa [nykyinen 88 artikla] tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn. Komissio on ilmoittanut Italialle päätöksestään 22. kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä C(2006) 2312 (2).

| (6) | Italia on esittänyt huomautuksensa 14. syyskuuta ja 31. lokakuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(6)

Italia on esittänyt huomautuksensa 14. syyskuuta ja 31. lokakuuta 2006 päivätyillä kirjeillä.

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS

| (7) | Kuten edellä todetaan, 18. toukokuuta 2001 annetulla asetuksella laajennetaan kalastusalusten rahoituksen keskusrahaston toiminta-alaa kattamaan rahoitus kalatalousalan osuuskuntien ja niiden yhteenliittymien uudelleenjärjestelytoimille, joista säädetään vuoden 1982 lain N:o 41 11 §:n 8 b momentissa. |
| --- | --- |

(7)

Kuten edellä todetaan, 18. toukokuuta 2001 annetulla asetuksella laajennetaan kalastusalusten rahoituksen keskusrahaston toiminta-alaa kattamaan rahoitus kalatalousalan osuuskuntien ja niiden yhteenliittymien uudelleenjärjestelytoimille, joista säädetään vuoden 1982 lain N:o 41 11 §:n 8 b momentissa.

| (8) | Edellä mainitussa 18. toukokuuta 2001 annetussa asetuksessa säädetään sen voimaantulosta alkaen myönnettävästä rahoituksesta tukitoimenpiteille, joista säädetään 10. helmikuuta 1998 annetussa maatalouspolitiikan ministeriön asetuksessa (jäljempänä ’10. helmikuuta 1998 annettu asetus’), jossa määritellään vuoden 1982 lain N:o 41 11 §:n 8 b momentin soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. |
| --- | --- |

(8)

Edellä mainitussa 18. toukokuuta 2001 annetussa asetuksessa säädetään sen voimaantulosta alkaen myönnettävästä rahoituksesta tukitoimenpiteille, joista säädetään 10. helmikuuta 1998 annetussa maatalouspolitiikan ministeriön asetuksessa (jäljempänä ’10. helmikuuta 1998 annettu asetus’), jossa määritellään vuoden 1982 lain N:o 41 11 §:n 8 b momentin soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

| (9) | Tukijärjestelmän piirteet on kuvattu 10. helmikuuta 1998 annetussa asetuksessa:






  — | järjestelmästä myönnetään tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin ja jonka määrä on enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, tai korkotuettuja lainoja, joiden määrä on enintään 85 prosenttia kyseisistä kustannuksista; |
| --- | --- | --- |

(9)

Tukijärjestelmän piirteet on kuvattu 10. helmikuuta 1998 annetussa asetuksessa:

—

järjestelmästä myönnetään tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin ja jonka määrä on enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, tai korkotuettuja lainoja, joiden määrä on enintään 85 prosenttia kyseisistä kustannuksista;

| — | rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena on oltava osuuskunnan tervehdyttäminen ja taloudellisen ja rahoituksellisen tehokkuuden palauttaminen; |
| --- | --- |

—

rakenneuudistussuunnitelman tavoitteena on oltava osuuskunnan tervehdyttäminen ja taloudellisen ja rahoituksellisen tehokkuuden palauttaminen;

| — | tukikelpoisia kustannuksia ovat rakenneuudistussuunnitelman suunnittelu ja täytäntöönpano, laitosten, laitteiden ja kiinteistöjen nykyaikaistaminen, laajennus ja tuotantosuunnan vaihtaminen yritysten elvytys- ja uudelleenkoulutusohjelmien puitteissa tehokkuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi, toiminnan keskeytymisestä ja käyttöomaisuudesta, josta ei ole tehty täysimääräisiä poistoja, johtuvien mahdollisten arvonalennusten kattaminen ja sellaisten aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden poistokustannusten kattaminen, joita ei enää käytetä tuotantoprosessissa, koulutusjaksojen järjestäminen, yhtiön perustamiseen ja toiminnan käynnistämiseen liittyvät kulut, joiden tarkoituksena on kannustaa henkilöstöä ostamaan yrityksen toimintoja tai sen osia, jotka eivät kuulu rakenneuudistuksen piiriin, irtisanomis- ja varhaiseläkekorvaukset, vapaaehtoisesta irtisanoutumisesta maksettavat korvaukset, rahoituksen ja varallisuuden tasapaino rakenneuudistussuunnitelman hyväksymistä edeltävien vuosien aikana kertyneistä tappioista johtuvien velkojen mitätöinnin ansiosta. |
| --- | --- |

—

tukikelpoisia kustannuksia ovat rakenneuudistussuunnitelman suunnittelu ja täytäntöönpano, laitosten, laitteiden ja kiinteistöjen nykyaikaistaminen, laajennus ja tuotantosuunnan vaihtaminen yritysten elvytys- ja uudelleenkoulutusohjelmien puitteissa tehokkuuden ja kilpailukyvyn parantamiseksi, toiminnan keskeytymisestä ja käyttöomaisuudesta, josta ei ole tehty täysimääräisiä poistoja, johtuvien mahdollisten arvonalennusten kattaminen ja sellaisten aineettomien ja aineellisten hyödykkeiden poistokustannusten kattaminen, joita ei enää käytetä tuotantoprosessissa, koulutusjaksojen järjestäminen, yhtiön perustamiseen ja toiminnan käynnistämiseen liittyvät kulut, joiden tarkoituksena on kannustaa henkilöstöä ostamaan yrityksen toimintoja tai sen osia, jotka eivät kuulu rakenneuudistuksen piiriin, irtisanomis- ja varhaiseläkekorvaukset, vapaaehtoisesta irtisanoutumisesta maksettavat korvaukset, rahoituksen ja varallisuuden tasapaino rakenneuudistussuunnitelman hyväksymistä edeltävien vuosien aikana kertyneistä tappioista johtuvien velkojen mitätöinnin ansiosta.

| (10) | Italia on tarkentanut 3. maaliskuuta 2005 päivätyssä kirjeessään, että kyseinen tuki on tarkoitettu osuuskuntamuotoisille yrityksille, jotka täyttävät yhteisön oikeuden mukaisen pienten ja keskisuurten yritysten määritelmän, ja rajoitettu rakenneuudistukseen tarvittavaksi ajaksi. Tukea voidaan myöntää yritykselle ainoastaan kerran. |
| --- | --- |

(10)

Italia on tarkentanut 3. maaliskuuta 2005 päivätyssä kirjeessään, että kyseinen tuki on tarkoitettu osuuskuntamuotoisille yrityksille, jotka täyttävät yhteisön oikeuden mukaisen pienten ja keskisuurten yritysten määritelmän, ja rajoitettu rakenneuudistukseen tarvittavaksi ajaksi. Tukea voidaan myöntää yritykselle ainoastaan kerran.

| (11) | Italian mukaan tukijärjestelmän kestoa ei ole rajattu. Rajoituksia ei mainita 10. helmikuuta 1998 annetussa asetuksessa eikä 18. toukokuuta 2001 annetussa asetuksessa. Lisäksi 12. heinäkuuta 2005 päivätyssä Italian kirjeessä todetaan nimenomaisesti, että asiaa koskevan asetuksen säännökset pysyvät voimassa ja että ne voidaan panna täytäntöön seuraavina vuosina. |
| --- | --- |

(11)

Italian mukaan tukijärjestelmän kestoa ei ole rajattu. Rajoituksia ei mainita 10. helmikuuta 1998 annetussa asetuksessa eikä 18. toukokuuta 2001 annetussa asetuksessa. Lisäksi 12. heinäkuuta 2005 päivätyssä Italian kirjeessä todetaan nimenomaisesti, että asiaa koskevan asetuksen säännökset pysyvät voimassa ja että ne voidaan panna täytäntöön seuraavina vuosina.

| (12) | Komissio ei ole saanut mitään tietoa tosiasiallisesti myönnetyn tuen määrästä. |
| --- | --- |

(12)

Komissio ei ole saanut mitään tietoa tosiasiallisesti myönnetyn tuen määrästä.

3.   MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

| (13) | Komissio on katsonut edellä kuvatun valtiontuen asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdassa tarkoitetuksi sääntöjenvastaiseksi tueksi eli uudeksi tueksi, joka on pantu täytäntöön tukien ennalta komissiolle ilmoittamista koskevan velvoitteen vastaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Komissio on katsonut edellä kuvatun valtiontuen asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan f kohdassa tarkoitetuksi sääntöjenvastaiseksi tueksi eli uudeksi tueksi, joka on pantu täytäntöön tukien ennalta komissiolle ilmoittamista koskevan velvoitteen vastaisesti.

| (14) | Komission alustavaa tarkastelua edeltävässä kirjeenvaihdossa Italia oli esittänyt, ettei tukijärjestelmä ollut uusi vaan jatkoa numerolla NN 24/98 tutkitulle tukijärjestelmälle, jonka komissio oli katsonut yhteismarkkinoille soveltuvaksi (kirje SG (99) D/1851, 11.3.1999). |
| --- | --- |

(14)

Komission alustavaa tarkastelua edeltävässä kirjeenvaihdossa Italia oli esittänyt, ettei tukijärjestelmä ollut uusi vaan jatkoa numerolla NN 24/98 tutkitulle tukijärjestelmälle, jonka komissio oli katsonut yhteismarkkinoille soveltuvaksi (kirje SG (99) D/1851, 11.3.1999).

| (15) | Komissio ei voinut yhtyä Italian kantaan, vaikka se olikin antanut myönteisen päätöksen 10. helmikuuta 1998 annetulla asetuksella perustetusta tukijärjestelmästä NN 24/98. Komission tarkastelema tukitoimenpide koski rakenneuudistussuunnitelmia vuosiksi 1997–1999, ja 11. huhtikuuta 1999 tekemässään päätöksessä komissio oli muistuttanut Italian viranomaisille, että näiden oli ilmoitettava komissiolle tämän tukitoimenpiteen uudelleenrahoituksesta, pidennyksestä tai muutoksesta jo luonnosvaiheessa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tästä syystä komissio on katsonut, että 18. huhtikuuta 2001 annettu asetus oli kyseisen tukitoimenpiteen uusi täytäntöönpano tai uudelleenrahoitus kalastusalusten rahoituksen keskusrahaston varoista. |
| --- | --- |

(15)

Komissio ei voinut yhtyä Italian kantaan, vaikka se olikin antanut myönteisen päätöksen 10. helmikuuta 1998 annetulla asetuksella perustetusta tukijärjestelmästä NN 24/98. Komission tarkastelema tukitoimenpide koski rakenneuudistussuunnitelmia vuosiksi 1997–1999, ja 11. huhtikuuta 1999 tekemässään päätöksessä komissio oli muistuttanut Italian viranomaisille, että näiden oli ilmoitettava komissiolle tämän tukitoimenpiteen uudelleenrahoituksesta, pidennyksestä tai muutoksesta jo luonnosvaiheessa perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Tästä syystä komissio on katsonut, että 18. huhtikuuta 2001 annettu asetus oli kyseisen tukitoimenpiteen uusi täytäntöönpano tai uudelleenrahoitus kalastusalusten rahoituksen keskusrahaston varoista.

| (16) | Toisaalta Italia oli ilmoittanut 12. maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellään, ettei toimenpiteen täytäntöönpano kuulunut enää ministeriön vaan alueiden toimivaltaan ja että alueille oli siirretty tätä varten varoja kalastusalusten rahoituksen keskusrahastosta. Italia oli liittänyt 1. heinäkuuta 2004 päivättyyn kirjeeseen myös Sisilian ja Apulian alueiden ilmoitukset kyseisen järjestelmän puitteissa toteutetuista tukitoimenpiteistä: Sisilian osalta kyseessä oli 19. kesäkuuta 2004 päivätty kirje, jossa ilmoitettiin toimenpiteen täytäntöönpanosta 3. joulukuuta 2003 annetulla kalastusasioista vastaavan alueneuvoston jäsenen asetuksella N:o 158 ja Apulian osalta 19. toukokuuta 2004 päivätty kirje, jossa tarkennettiin, että toimenpide oli pantu täytäntöön alueelle vuonna 2001 esitellyssä asiakirjassa. Apulian kirjeessä tiedotettiin myös siitä, että vuoden 2003 rahoituslähteet olivat käytettävissä vasta kyseisen vuoden lopulla. Italia ei ollut kuitenkaan toimittanut mitään tietoa tämän tukijärjestelmän puitteissa käytettyjen varojen määrästä. Edellä mainitut kirjeet olivat joka tapauksessa antaneet vahvistuksen siihen, että alueiden käyttöön oli annettu varoja 18. toukokuuta 2001 annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti, mikä merkitsee, että tukijärjestelmä oli tosiasiallisesti pantu täytäntöön. |
| --- | --- |

(16)

Toisaalta Italia oli ilmoittanut 12. maaliskuuta 2003 päivätyllä kirjeellään, ettei toimenpiteen täytäntöönpano kuulunut enää ministeriön vaan alueiden toimivaltaan ja että alueille oli siirretty tätä varten varoja kalastusalusten rahoituksen keskusrahastosta. Italia oli liittänyt 1. heinäkuuta 2004 päivättyyn kirjeeseen myös Sisilian ja Apulian alueiden ilmoitukset kyseisen järjestelmän puitteissa toteutetuista tukitoimenpiteistä: Sisilian osalta kyseessä oli 19. kesäkuuta 2004 päivätty kirje, jossa ilmoitettiin toimenpiteen täytäntöönpanosta 3. joulukuuta 2003 annetulla kalastusasioista vastaavan alueneuvoston jäsenen asetuksella N:o 158 ja Apulian osalta 19. toukokuuta 2004 päivätty kirje, jossa tarkennettiin, että toimenpide oli pantu täytäntöön alueelle vuonna 2001 esitellyssä asiakirjassa. Apulian kirjeessä tiedotettiin myös siitä, että vuoden 2003 rahoituslähteet olivat käytettävissä vasta kyseisen vuoden lopulla. Italia ei ollut kuitenkaan toimittanut mitään tietoa tämän tukijärjestelmän puitteissa käytettyjen varojen määrästä. Edellä mainitut kirjeet olivat joka tapauksessa antaneet vahvistuksen siihen, että alueiden käyttöön oli annettu varoja 18. toukokuuta 2001 annetun asetuksen 8 artiklan mukaisesti, mikä merkitsee, että tukijärjestelmä oli tosiasiallisesti pantu täytäntöön.

| (17) | Komissio oli niin ikään todennut, että vaikka se hyväksyisikin Italian väitteen siitä, että kyse on olemassa olevasta tukijärjestelmästä, jota 18. toukokuuta 2001 annettu asetus ei ole millään tavoin muuttanut, ilmoitettu tukijärjestelmä on joka tapauksessa muuttunut uudeksi tukijärjestelmäksi 1. heinäkuuta 2001. |
| --- | --- |

(17)

Komissio oli niin ikään todennut, että vaikka se hyväksyisikin Italian väitteen siitä, että kyse on olemassa olevasta tukijärjestelmästä, jota 18. toukokuuta 2001 annettu asetus ei ole millään tavoin muuttanut, ilmoitettu tukijärjestelmä on joka tapauksessa muuttunut uudeksi tukijärjestelmäksi 1. heinäkuuta 2001.

| (18) | Kyseinen tukijärjestelmä oli nimittäin hyväksytty komission vuonna 1997 hyväksymien kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen (3) (jäljempänä ’vuoden 1997 kalastussuuntaviivat’) mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Kyseinen tukijärjestelmä oli nimittäin hyväksytty komission vuonna 1997 hyväksymien kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen (3) (jäljempänä ’vuoden 1997 kalastussuuntaviivat’) mukaisesti.

| (19) | Nämä kalastussuuntaviivat korvattiin 1. tammikuuta 2001 kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevilla suuntaviivoilla (4) (jäljempänä ’vuoden 2001 kalastussuuntaviivat’). Komissio oli ehdottanut 21. joulukuuta 2000 päivätyssä kirjeessä vuoden 2001 kalastussuuntaviivojen 3.2 kohdan mukaisesti, että jäsenvaltiot muuttavat nykyiset kalastusalan tukijärjestelmänsä 1. heinäkuuta 2001 mennessä. Jäsenvaltioita oli kehotettu vahvistamaan kirjallisesti 1. maaliskuuta 2001 mennessä, että ne hyväksyvät nämä ehdotukset. Lisäksi tarkennettiin, että jollei jäsenvaltio vahvista hyväksymistään kirjallisesti 3.2 kohdan kolmannen kohdan mukaisesti, komissio katsoo kyseisen jäsenvaltion hyväksyneen nämä ehdotukset. Toisaalta vuoden 2001 kalastussuuntaviivojen 3.4 kohdassa todetaan, että laitonta tukea tarkastellaan niiden suuntaviivojen mukaisesti, jotka ovat olleet voimassa tuen perustamista koskevan hallinnollisen asiakirjan voimaantulohetkellä. Italia ei ollut vastannut 21. joulukuuta 2000 päivättyyn komission kirjeeseen. Komissio oli muistuttanut 7. toukokuuta 2001 päivätyssä kirjeessä Italiaa edellä mainitun kirjeen määräajoista ja ilmoittanut, että komissio katsoo jäsenvaltion hyväksyneen ehdotetut aiheelliset toimenpiteet kyseisestä ajankohdasta alkaen, jollei kielteistä vastausta ole saatu. Komissio on näin ollen päätellyt, että Italia on hyväksynyt ehdotuksen ja että olemassa olleet tukijärjestelmät on muutettu 1. heinäkuuta 2001 mennessä. |
| --- | --- |

(19)

Nämä kalastussuuntaviivat korvattiin 1. tammikuuta 2001 kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevilla suuntaviivoilla (4) (jäljempänä ’vuoden 2001 kalastussuuntaviivat’). Komissio oli ehdottanut 21. joulukuuta 2000 päivätyssä kirjeessä vuoden 2001 kalastussuuntaviivojen 3.2 kohdan mukaisesti, että jäsenvaltiot muuttavat nykyiset kalastusalan tukijärjestelmänsä 1. heinäkuuta 2001 mennessä. Jäsenvaltioita oli kehotettu vahvistamaan kirjallisesti 1. maaliskuuta 2001 mennessä, että ne hyväksyvät nämä ehdotukset. Lisäksi tarkennettiin, että jollei jäsenvaltio vahvista hyväksymistään kirjallisesti 3.2 kohdan kolmannen kohdan mukaisesti, komissio katsoo kyseisen jäsenvaltion hyväksyneen nämä ehdotukset. Toisaalta vuoden 2001 kalastussuuntaviivojen 3.4 kohdassa todetaan, että laitonta tukea tarkastellaan niiden suuntaviivojen mukaisesti, jotka ovat olleet voimassa tuen perustamista koskevan hallinnollisen asiakirjan voimaantulohetkellä. Italia ei ollut vastannut 21. joulukuuta 2000 päivättyyn komission kirjeeseen. Komissio oli muistuttanut 7. toukokuuta 2001 päivätyssä kirjeessä Italiaa edellä mainitun kirjeen määräajoista ja ilmoittanut, että komissio katsoo jäsenvaltion hyväksyneen ehdotetut aiheelliset toimenpiteet kyseisestä ajankohdasta alkaen, jollei kielteistä vastausta ole saatu. Komissio on näin ollen päätellyt, että Italia on hyväksynyt ehdotuksen ja että olemassa olleet tukijärjestelmät on muutettu 1. heinäkuuta 2001 mennessä.

| (20) | Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan mahdolliset olemassa olevat tuet muuttuvat uusiksi tuiksi, jos uudet, jäsenvaltioiden hyväksymät suuntaviivat ovat tulleet voimaan ja aiheelliset toimenpiteet on hyväksytty. Olemassa olevia tukijärjestelmiä on mukautettava aiheellisten toimenpiteiden mukaisiksi tai muunnettava ne uusiksi tuiksi, jotka on ilmoitettava ennalta komissiolle (5). |
| --- | --- |

(20)

Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan mahdolliset olemassa olevat tuet muuttuvat uusiksi tuiksi, jos uudet, jäsenvaltioiden hyväksymät suuntaviivat ovat tulleet voimaan ja aiheelliset toimenpiteet on hyväksytty. Olemassa olevia tukijärjestelmiä on mukautettava aiheellisten toimenpiteiden mukaisiksi tai muunnettava ne uusiksi tuiksi, jotka on ilmoitettava ennalta komissiolle (5).

| (21) | Italian hyväksymiin vuoden 2001 kalastussuuntaviivoihin sisältyvät säännöt ovat tämän vuoksi aiheuttaneet sen, että aiemmin myönnetty lupa tuille, joita ei ole mukautettu kyseisten suuntaviivojen mukaisiksi, on peruuntunut ja tuet on määritelty uusiksi tuiksi. Juuri tämä on osuuskuntien rakenneuudistukseen tarkoitetun tuen tilanne. Vuoden 1997 kalastussuuntaviivoissa ei nimittäin ollut mitään erityistä sääntöä kalastusalan yritysten rakenneuudistuksesta; niiden 1.3 kohdan viimeisen kappaleen viimeisessä luetelmakohdassa ainoastaan todettiin, että toimintatukia tarkastellaan tapauskohtaisesti, jos ne liittyvät suoraan rakenneuudistussuunnitelmaan. Sitä vastoin vuoden 2001 kalastussuuntaviivojen 2.2.4 kohdassa on erityinen säännös, joka koskee vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettuja tukia. Sen mukaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettuja tukia arvioidaan tuolloin voimassa olleiden, valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisöjen suuntaviivojen (6) (jäljempänä ’vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivat’) mukaisesti. |
| --- | --- |

(21)

Italian hyväksymiin vuoden 2001 kalastussuuntaviivoihin sisältyvät säännöt ovat tämän vuoksi aiheuttaneet sen, että aiemmin myönnetty lupa tuille, joita ei ole mukautettu kyseisten suuntaviivojen mukaisiksi, on peruuntunut ja tuet on määritelty uusiksi tuiksi. Juuri tämä on osuuskuntien rakenneuudistukseen tarkoitetun tuen tilanne. Vuoden 1997 kalastussuuntaviivoissa ei nimittäin ollut mitään erityistä sääntöä kalastusalan yritysten rakenneuudistuksesta; niiden 1.3 kohdan viimeisen kappaleen viimeisessä luetelmakohdassa ainoastaan todettiin, että toimintatukia tarkastellaan tapauskohtaisesti, jos ne liittyvät suoraan rakenneuudistussuunnitelmaan. Sitä vastoin vuoden 2001 kalastussuuntaviivojen 2.2.4 kohdassa on erityinen säännös, joka koskee vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettuja tukia. Sen mukaan vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettuja tukia arvioidaan tuolloin voimassa olleiden, valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisöjen suuntaviivojen (6) (jäljempänä ’vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivat’) mukaisesti.

| (22) | Tämän vuoksi ja koska 17. lokakuuta 2002 päivätyn Italian toisen kirjeen mukaan 18. toukokuuta 2001 annetussa asetuksessa säädetty tukitoimenpide on pantu täytäntöön, toimenpiteestä on tullut olemassa olevien valtiontukijärjestelmien muuttamisen määräajan umpeutumisen eli 1. heinäkuuta 2001 jälkeen laiton tukitoimenpide. |
| --- | --- |

(22)

Tämän vuoksi ja koska 17. lokakuuta 2002 päivätyn Italian toisen kirjeen mukaan 18. toukokuuta 2001 annetussa asetuksessa säädetty tukitoimenpide on pantu täytäntöön, toimenpiteestä on tullut olemassa olevien valtiontukijärjestelmien muuttamisen määräajan umpeutumisen eli 1. heinäkuuta 2001 jälkeen laiton tukitoimenpide.

| (23) | Komissio oli tarkastellut alustavasti tätä laitonta tukijärjestelmää sekä vuoden 2001 että vuoden 2004 kalastussuuntaviivojen perusteella. Vuoden 2004 kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen (7) (jäljempänä ’vuoden 2004 kalastussuuntaviivat’) 5.3 kohdan toisen kappaleen nojalla kyseisiä suuntaviivoja sovelletaan 1. marraskuuta 2004 lähtien myönnettyyn tukeen ja ennen kyseisestä päivämäärä myönnettyyn tukeen sovelletaan vuoden 2001 suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(23)

Komissio oli tarkastellut alustavasti tätä laitonta tukijärjestelmää sekä vuoden 2001 että vuoden 2004 kalastussuuntaviivojen perusteella. Vuoden 2004 kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen (7) (jäljempänä ’vuoden 2004 kalastussuuntaviivat’) 5.3 kohdan toisen kappaleen nojalla kyseisiä suuntaviivoja sovelletaan 1. marraskuuta 2004 lähtien myönnettyyn tukeen ja ennen kyseisestä päivämäärä myönnettyyn tukeen sovelletaan vuoden 2001 suuntaviivoja.

| (24) | Sekä vuoden 2001 kalastussuuntaviivoissa (2.2.4 kohta) että vuoden 2004 kalastussuuntaviivoissa (4.1.2 kohta) todetaan, että vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenneuudistusten toteuttamiseksi tarkoitettuja valtiontukia arvioidaan rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti. Viimeistään 9. lokakuuta 2004 myönnettyihin tukiin on sovellettava vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoja, ja 10. lokakuuta 2004 alkaen myönnettyihin tukiin vuoden 2004 yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (8) (jäljempänä ’vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivat’). Niiden yritysten erityistapauksessa, joiden päätoimialana on merikalastus, sekä vuoden 2001 että vuoden 2004 kalastussuuntaviivoissa todetaan, että kyseistä tukea voidaan myöntää vain, jos komissiolle on toimitettu aluskapasiteetin vähentämissuunnitelma. |
| --- | --- |

(24)

Sekä vuoden 2001 kalastussuuntaviivoissa (2.2.4 kohta) että vuoden 2004 kalastussuuntaviivoissa (4.1.2 kohta) todetaan, että vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenneuudistusten toteuttamiseksi tarkoitettuja valtiontukia arvioidaan rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti. Viimeistään 9. lokakuuta 2004 myönnettyihin tukiin on sovellettava vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoja, ja 10. lokakuuta 2004 alkaen myönnettyihin tukiin vuoden 2004 yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (8) (jäljempänä ’vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivat’). Niiden yritysten erityistapauksessa, joiden päätoimialana on merikalastus, sekä vuoden 2001 että vuoden 2004 kalastussuuntaviivoissa todetaan, että kyseistä tukea voidaan myöntää vain, jos komissiolle on toimitettu aluskapasiteetin vähentämissuunnitelma.

| (25) | Kyseisten kalastussuuntaviivojen mukaisesti ainoastaan vaikeuksissa olevat yritykset voivat hyötyä rakenneuudistustuesta. Vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 4–8 kohdassa ja vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 9–13 kohdassa on esitetty vaikeuksissa olevan yrityksen määritelmät. Komissio oli huomauttanut, ettei näiden määritelmien täyttymistä voitu varmistaa 10. helmikuuta 1998 annetun asetuksen perusteella. Näin ollen Italian myöntämät tuet ovat voineet hyödyttää myös sellaisia yrityksiä, jotka eivät täytä suuntaviivoissa ilmoitettuja määritelmiä. |
| --- | --- |

(25)

Kyseisten kalastussuuntaviivojen mukaisesti ainoastaan vaikeuksissa olevat yritykset voivat hyötyä rakenneuudistustuesta. Vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 4–8 kohdassa ja vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 9–13 kohdassa on esitetty vaikeuksissa olevan yrityksen määritelmät. Komissio oli huomauttanut, ettei näiden määritelmien täyttymistä voitu varmistaa 10. helmikuuta 1998 annetun asetuksen perusteella. Näin ollen Italian myöntämät tuet ovat voineet hyödyttää myös sellaisia yrityksiä, jotka eivät täytä suuntaviivoissa ilmoitettuja määritelmiä.

| (26) | Lisäksi komissio oli huomauttanut, ettei sillä ollut käytettävissään mitään tietoa edellä mainituissa rakenneuudistussuuntaviivoissa mainittujen rakenneuudistussuunnitelmien täytäntöönpanoedellytysten täyttymisestä: edunsaajaosuuskuntien pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevat edellytykset (vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 31–34 kohta ja vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 34–37 kohta), vastasuoritteiden edellyttäminen, kun tukijärjestelmän edunsaajana on keskisuuri yritys (vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 82 kohdan b kohta) tai edunsaajien osallistuminen yrityksen rahoituksen rakenneuudistukseen (vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohta ja vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 43 kohta). Komissio oli huomauttanut myös, ettei Italia ollut esittänyt aluskapasiteetin vähentämissuunnitelmaa sellaisille yrityksille, joiden päätoimialana oli kalastus. |
| --- | --- |

(26)

Lisäksi komissio oli huomauttanut, ettei sillä ollut käytettävissään mitään tietoa edellä mainituissa rakenneuudistussuuntaviivoissa mainittujen rakenneuudistussuunnitelmien täytäntöönpanoedellytysten täyttymisestä: edunsaajaosuuskuntien pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamista koskevat edellytykset (vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 31–34 kohta ja vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 34–37 kohta), vastasuoritteiden edellyttäminen, kun tukijärjestelmän edunsaajana on keskisuuri yritys (vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 82 kohdan b kohta) tai edunsaajien osallistuminen yrityksen rahoituksen rakenneuudistukseen (vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 40 kohta ja vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 43 kohta). Komissio oli huomauttanut myös, ettei Italia ollut esittänyt aluskapasiteetin vähentämissuunnitelmaa sellaisille yrityksille, joiden päätoimialana oli kalastus.

| (27) | Kaikista näistä syistä komissio oli päättänyt aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn. |
| --- | --- |

(27)

Kaikista näistä syistä komissio oli päättänyt aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn.

4.   ITALIAN HUOMAUTUKSET

| (28) | Italia huomauttaa ennen muuta, että se oli pannut tässä tarkoitetun tuen täytäntöön täysin vilpittömässä mielessä. Italian mielestä 18. toukokuuta 2001 annettu asetus oli pelkästään yhteisön hyväksymän toimenpiteen NN 24/98 pidennys. Italia ei katsonut, että kyseessä oli sääntöjenvastainen tuki. Edellä olevan suhteen ristiriitaisesti Italia huomauttaa lisäksi, että merikalastus- ja vesiviljelyasioiden pääosasto ja alueet, joille toimivalta siirrettiin vuonna 2000, eivät ole missään tapauksessa aikoneet panna täytäntöön toimenpiteitä edellä mainitun asetuksen perusteella. |
| --- | --- |

(28)

Italia huomauttaa ennen muuta, että se oli pannut tässä tarkoitetun tuen täytäntöön täysin vilpittömässä mielessä. Italian mielestä 18. toukokuuta 2001 annettu asetus oli pelkästään yhteisön hyväksymän toimenpiteen NN 24/98 pidennys. Italia ei katsonut, että kyseessä oli sääntöjenvastainen tuki. Edellä olevan suhteen ristiriitaisesti Italia huomauttaa lisäksi, että merikalastus- ja vesiviljelyasioiden pääosasto ja alueet, joille toimivalta siirrettiin vuonna 2000, eivät ole missään tapauksessa aikoneet panna täytäntöön toimenpiteitä edellä mainitun asetuksen perusteella.

| (29) | Italia ilmoittaa, että tukijärjestelmän täytäntöönpanoa varten on määritelty tiukat edellytykset. Erityisesti edunsaajalta edellytetään merkittävää osallistumista sen takeeksi, että tuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään, joka riittää palauttamaan yrityksen kannattavuuden mahdollisimman pienin kilpailun vääristymin. Italiaa lisää vielä, että suuri osa tuesta on tarkoitettu koulutusohjelmiin ja teknologisen innovaation ohjelmiin; lisäksi yli puolet maksetuista varoista ei ole ollut tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin, vaan pitkäaikaisia lainoja, joihin sovelletaan erityistä takausjärjestelmää ja joita koskee takaisinmaksuvelvollisuus. Tuen intensiteettiä koskevan laskelman avulla väitetään niin ikään todetun, että tuki jää selvästi vähämerkityksisen tuen raja-arvon alapuolelle. |
| --- | --- |

(29)

Italia ilmoittaa, että tukijärjestelmän täytäntöönpanoa varten on määritelty tiukat edellytykset. Erityisesti edunsaajalta edellytetään merkittävää osallistumista sen takeeksi, että tuki rajoittuu välttämättömään vähimmäismäärään, joka riittää palauttamaan yrityksen kannattavuuden mahdollisimman pienin kilpailun vääristymin. Italiaa lisää vielä, että suuri osa tuesta on tarkoitettu koulutusohjelmiin ja teknologisen innovaation ohjelmiin; lisäksi yli puolet maksetuista varoista ei ole ollut tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin, vaan pitkäaikaisia lainoja, joihin sovelletaan erityistä takausjärjestelmää ja joita koskee takaisinmaksuvelvollisuus. Tuen intensiteettiä koskevan laskelman avulla väitetään niin ikään todetun, että tuki jää selvästi vähämerkityksisen tuen raja-arvon alapuolelle.

| (30) | Toisaalta tuen yhteydessä noudatetaan tarkasti kertaluonteisuuden periaatetta. Tämän tuen tavoitteena on rakenneuudistussuuntaviivojen sääntöjen mukaisesti se, että tuensaajat pystyvät vastaamaan omista kustannuksistaan kapasiteetin palautumisen jälkeen pitkällä aikavälillä. Italian mukaan tällainen rakenneuudistustukijärjestelmä mahdollistaa osallistumisen taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen muuttamatta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, kuten edellä mainittujen suuntaviivojen edellytyksissä todetaan: yritysten elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa, kilpailun vääristymien välttäminen, tuen oikeasuhtaisuus, maksujen porrastaminen kyseisen yrityksen rakenneuudistussuunnitelman edistymisen mukaan ja suunnitelman toteutumisen valvonta. |
| --- | --- |

(30)

Toisaalta tuen yhteydessä noudatetaan tarkasti kertaluonteisuuden periaatetta. Tämän tuen tavoitteena on rakenneuudistussuuntaviivojen sääntöjen mukaisesti se, että tuensaajat pystyvät vastaamaan omista kustannuksistaan kapasiteetin palautumisen jälkeen pitkällä aikavälillä. Italian mukaan tällainen rakenneuudistustukijärjestelmä mahdollistaa osallistumisen taloudellisen toiminnan kehityksen edistämiseen muuttamatta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, kuten edellä mainittujen suuntaviivojen edellytyksissä todetaan: yritysten elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa, kilpailun vääristymien välttäminen, tuen oikeasuhtaisuus, maksujen porrastaminen kyseisen yrityksen rakenneuudistussuunnitelman edistymisen mukaan ja suunnitelman toteutumisen valvonta.

| (31) | Italia päättää omat huomautuksensa viittaamalla kalastusalan taloudellisen tilanteen parantamisesta 9. maaliskuuta 2006 annettuun komission tiedonantoon (9) (jäljempänä ’6. maaliskuuta 2006 annettu tiedonanto’) ja huomauttaa, että kalastusalan epäsuotuisa suhdanne on kärjistynyt polttoainekustannusten jyrkän nousun vaikutuksesta. Toisaalta monien pyydettyjen lajien hintakehitys ei ole seurannut tuotantokustannusten kehitystä. Näistä syistä Italian mielestä on välttämätöntä säilyttää tämäntyyppiset toimenpiteet, joiden ainoa tavoitteena on vaikeuksissa olevan talouden alan tukeminen. |
| --- | --- |

(31)

Italia päättää omat huomautuksensa viittaamalla kalastusalan taloudellisen tilanteen parantamisesta 9. maaliskuuta 2006 annettuun komission tiedonantoon (9) (jäljempänä ’6. maaliskuuta 2006 annettu tiedonanto’) ja huomauttaa, että kalastusalan epäsuotuisa suhdanne on kärjistynyt polttoainekustannusten jyrkän nousun vaikutuksesta. Toisaalta monien pyydettyjen lajien hintakehitys ei ole seurannut tuotantokustannusten kehitystä. Näistä syistä Italian mielestä on välttämätöntä säilyttää tämäntyyppiset toimenpiteet, joiden ainoa tavoitteena on vaikeuksissa olevan talouden alan tukeminen.

5.   ARVIOINTI

5.1   Sääntöjenvastainen valtiontuki

| (32) | Komissio huomauttaa, että jos tukijärjestelmän tarkoituksena on rahoituksen myöntäminen määrätyllä toimialalla toimivien tietynlaisten yritysten rakenneuudistukseen, sen vaikutuksesta kyseisille yrityksille aiheutuu taloudellista etua. Koska edunsaajayritysten tuotteet myydään yhteisön markkinoilla, tällainen tukijärjestelmä vahvistaa yritysten asemaa Italian markkinoilla suhteessa muiden jäsenvaltioiden yrityksiin, jotka haluavat tuoda tuotteitaan näille markkinoille, ja muiden jäsenvaltioiden markkinoilla suhteessa tuotteitaan niillä markkinoilla myyviin yrityksiin. |
| --- | --- |

(32)

Komissio huomauttaa, että jos tukijärjestelmän tarkoituksena on rahoituksen myöntäminen määrätyllä toimialalla toimivien tietynlaisten yritysten rakenneuudistukseen, sen vaikutuksesta kyseisille yrityksille aiheutuu taloudellista etua. Koska edunsaajayritysten tuotteet myydään yhteisön markkinoilla, tällainen tukijärjestelmä vahvistaa yritysten asemaa Italian markkinoilla suhteessa muiden jäsenvaltioiden yrityksiin, jotka haluavat tuoda tuotteitaan näille markkinoille, ja muiden jäsenvaltioiden markkinoilla suhteessa tuotteitaan niillä markkinoilla myyviin yrityksiin.

| (33) | Lisäksi tällaisesta tukijärjestelmä hyötyvät talouden yksittäisen sektorin yritykset. Koska tukijärjestelmän täytäntöönpanoon tarvittavat varat ovat julkisia varoja, tuki määritellään perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiseksi valtiontueksi. |
| --- | --- |

(33)

Lisäksi tällaisesta tukijärjestelmä hyötyvät talouden yksittäisen sektorin yritykset. Koska tukijärjestelmän täytäntöönpanoon tarvittavat varat ovat julkisia varoja, tuki määritellään perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaiseksi valtiontueksi.

| (34) | Italian vastauksena komission aloittamaan muodolliseen tutkintamenettelyyn lähettämissä huomautuksissa ei kyseenalaisteta tukijärjestelmän luokittelua sääntöjenvastaiseksi valtiontueksi. Komissio näet huomauttaa, että Italian huomautusten tulkinnasta riippumatta tällainen tukijärjestelmä merkitsee joka tapauksessa 10. helmikuuta 1998 annetulla asetuksella perustetun ja komission numerolla NN 24/98 tutkiman ja hyväksymän tukijärjestelmän käyttöönottoa uudelleen. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaan uudelleen käyttöönotto vastaa uuden tukijärjestelmän eli sääntöjenvastaisen valtiontuen täytäntöönpanoa. Järjestelmän täytäntöön panevan julkisviranomaisen muuttuminen ei vaikuta tuen luonteeseen eikä komission mahdolliseen luokitteluun; sillä ei ole merkitystä, otetaanko 1. huhtikuuta 1998 annettuun asetukseen perustuva tukijärjestelmä uudelleen käyttöön 18. huhtikuuta 2001 annetun asetuksen avulla vai alueiden toimesta muiden, komissiolle tuntemattomien säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Italian vastauksena komission aloittamaan muodolliseen tutkintamenettelyyn lähettämissä huomautuksissa ei kyseenalaisteta tukijärjestelmän luokittelua sääntöjenvastaiseksi valtiontueksi. Komissio näet huomauttaa, että Italian huomautusten tulkinnasta riippumatta tällainen tukijärjestelmä merkitsee joka tapauksessa 10. helmikuuta 1998 annetulla asetuksella perustetun ja komission numerolla NN 24/98 tutkiman ja hyväksymän tukijärjestelmän käyttöönottoa uudelleen. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen mukaan uudelleen käyttöönotto vastaa uuden tukijärjestelmän eli sääntöjenvastaisen valtiontuen täytäntöönpanoa. Järjestelmän täytäntöön panevan julkisviranomaisen muuttuminen ei vaikuta tuen luonteeseen eikä komission mahdolliseen luokitteluun; sillä ei ole merkitystä, otetaanko 1. huhtikuuta 1998 annettuun asetukseen perustuva tukijärjestelmä uudelleen käyttöön 18. huhtikuuta 2001 annetun asetuksen avulla vai alueiden toimesta muiden, komissiolle tuntemattomien säännösten mukaisesti.

| (35) | Lisäksi, kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, komissio katsoo – vaikka oletettaisiinkin Italian viranomaisten tapaan, että ilmoitettu tukijärjestelmä on jo olemassa eikä sitä ole muutettu 18. toukokuuta 2001 annetulla asetuksella – että tukijärjestelmä on uusi 1. heinäkuuta 2001 alkaen, koska 1. tammikuuta 2001 alkaen sovellettavien uusien kalastussuuntaviivojen hyväksymisen jälkeen olemassa olevat tukijärjestelmät, joita ei ole mukautettu näiden suuntaviivojen mukaisiksi, eivät ole enää hyväksyttyjä tukia vaan ne on muutettava uusiksi tukijärjestelmiksi, jotka on ilmoitettava komissiolle. Vuoden 2001 kalastussuuntaviivojen 3.2 kohdan mukaisesti komissio oli ehdottanut 21. joulukuuta 2000 päivätyssä kirjeessään aiheellisten toimenpiteiden mekanismia hyödyntäen, että jäsenvaltiot muuttavat kalastusalalla olemassa olevat tukijärjestelmät 1. heinäkuuta 2001 mennessä, ja ilmoittanut, että jäsenvaltion katsotaan hyväksyneen ehdotuksen, jollei vastausta ole saatu. Italia ei ollut vastannut komission 21. joulukuuta 2000 päivättyyn kirjeeseen eikä 7. toukokuuta 2001 lähetettyyn muistutukseen, jossa ilmoitettiin, että komissio katsoo jäsenvaltion hyväksyneen ehdotetut aiheelliset toimenpiteet kyseisestä ajankohdasta alkaen, jollei kielteistä vastausta ole saatu. Komissio oli näin ollen päätellyt, että Italia on hyväksynyt ehdotuksen ja että olemassa olleet tukijärjestelmät muutetaan 1. heinäkuuta 2001 mennessä. |
| --- | --- |

(35)

Lisäksi, kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, komissio katsoo – vaikka oletettaisiinkin Italian viranomaisten tapaan, että ilmoitettu tukijärjestelmä on jo olemassa eikä sitä ole muutettu 18. toukokuuta 2001 annetulla asetuksella – että tukijärjestelmä on uusi 1. heinäkuuta 2001 alkaen, koska 1. tammikuuta 2001 alkaen sovellettavien uusien kalastussuuntaviivojen hyväksymisen jälkeen olemassa olevat tukijärjestelmät, joita ei ole mukautettu näiden suuntaviivojen mukaisiksi, eivät ole enää hyväksyttyjä tukia vaan ne on muutettava uusiksi tukijärjestelmiksi, jotka on ilmoitettava komissiolle. Vuoden 2001 kalastussuuntaviivojen 3.2 kohdan mukaisesti komissio oli ehdottanut 21. joulukuuta 2000 päivätyssä kirjeessään aiheellisten toimenpiteiden mekanismia hyödyntäen, että jäsenvaltiot muuttavat kalastusalalla olemassa olevat tukijärjestelmät 1. heinäkuuta 2001 mennessä, ja ilmoittanut, että jäsenvaltion katsotaan hyväksyneen ehdotuksen, jollei vastausta ole saatu. Italia ei ollut vastannut komission 21. joulukuuta 2000 päivättyyn kirjeeseen eikä 7. toukokuuta 2001 lähetettyyn muistutukseen, jossa ilmoitettiin, että komissio katsoo jäsenvaltion hyväksyneen ehdotetut aiheelliset toimenpiteet kyseisestä ajankohdasta alkaen, jollei kielteistä vastausta ole saatu. Komissio oli näin ollen päätellyt, että Italia on hyväksynyt ehdotuksen ja että olemassa olleet tukijärjestelmät muutetaan 1. heinäkuuta 2001 mennessä.

| (36) | Vuoden 2001 kalastussuuntaviivoihin sisältyvien, Italian hyväksymien sääntöjen vaikutuksesta tiettyjen aiemmin myönnettyjen tukien luvat peruuntuivat, jolloin ne luokiteltiin uusiksi tuiksi. Juuri tämä on osuuskuntien rakenneuudistukseen tarkoitetun tuen tilanne. Vuoden 1997 kalastussuuntaviivoista poiketen vuoden 2001 kalastussuuntaviivojen asiaa koskevaan 2.2.4 kohtaan nimittäin sisältyi erityinen sääntö tuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. Sen mukaan oli sovellettava vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoja. |
| --- | --- |

(36)

Vuoden 2001 kalastussuuntaviivoihin sisältyvien, Italian hyväksymien sääntöjen vaikutuksesta tiettyjen aiemmin myönnettyjen tukien luvat peruuntuivat, jolloin ne luokiteltiin uusiksi tuiksi. Juuri tämä on osuuskuntien rakenneuudistukseen tarkoitetun tuen tilanne. Vuoden 1997 kalastussuuntaviivoista poiketen vuoden 2001 kalastussuuntaviivojen asiaa koskevaan 2.2.4 kohtaan nimittäin sisältyi erityinen sääntö tuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi. Sen mukaan oli sovellettava vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoja.

| (37) | Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, tällainen valtiontukijärjestelmä on 1. heinäkuuta 2001 alkaen myönnettyjen tukien osalta varmasti uusi tukijärjestelmä, jonka Italia oli velvollinen ilmoittamaan komissiolle ennen sen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(37)

Kuten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, tällainen valtiontukijärjestelmä on 1. heinäkuuta 2001 alkaen myönnettyjen tukien osalta varmasti uusi tukijärjestelmä, jonka Italia oli velvollinen ilmoittamaan komissiolle ennen sen täytäntöönpanoa.

5.2   Soveltuvuus yhteismarkkinoille

| (38) | Tukijärjestelmän voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille vain, jos siihen voidaan soveltaa perustamissopimuksessa määrättyjä poikkeuksia. Koska edellä mainitusta järjestelmästä hyötyvät kalastus- ja vesiviljelyalan yritykset, sitä on tarkasteltava kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen pohjalta. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetty analyysi on edelleen voimassa. |
| --- | --- |

(38)

Tukijärjestelmän voidaan katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille vain, jos siihen voidaan soveltaa perustamissopimuksessa määrättyjä poikkeuksia. Koska edellä mainitusta järjestelmästä hyötyvät kalastus- ja vesiviljelyalan yritykset, sitä on tarkasteltava kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen pohjalta. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetty analyysi on edelleen voimassa.

| (39) | Toimenpide on esitelty selvästi yritysten rakenneuudistukseen tarkoitettuna tukijärjestelmänä, joka pannaan täytäntöön edunsaajayrityksissä rakenneuudistussuunnitelmien avulla. Tukikelpoisten kustannusten luettelo 10. helmikuuta 1998 annetussa asetuksessa osoittaa, että rahoitukseen oikeutetut toimet ovat nimenomaan edunsaajayritysten rakenneuudistuksen mahdollistavia toimia. Kustannukset ovat investointeja tai yritysten rahoitusmenoja ja toiminnallisia kustannuksia. Nämä kulut voidaan varmasti kohdentaa edunsaajayritysten tuotantosuunnan vaihtamiseen tai niiden mukauttamiseen uusiin taloudellisiin edellytyksiin taloudellisen ja rahoituksellisen tehokkuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

(39)

Toimenpide on esitelty selvästi yritysten rakenneuudistukseen tarkoitettuna tukijärjestelmänä, joka pannaan täytäntöön edunsaajayrityksissä rakenneuudistussuunnitelmien avulla. Tukikelpoisten kustannusten luettelo 10. helmikuuta 1998 annetussa asetuksessa osoittaa, että rahoitukseen oikeutetut toimet ovat nimenomaan edunsaajayritysten rakenneuudistuksen mahdollistavia toimia. Kustannukset ovat investointeja tai yritysten rahoitusmenoja ja toiminnallisia kustannuksia. Nämä kulut voidaan varmasti kohdentaa edunsaajayritysten tuotantosuunnan vaihtamiseen tai niiden mukauttamiseen uusiin taloudellisiin edellytyksiin taloudellisen ja rahoituksellisen tehokkuuden palauttamiseksi.

| (40) | Näin ollen tätä tukijärjestelmää on aiheellista tarkastella kalastusalaa koskevien suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

(40)

Näin ollen tätä tukijärjestelmää on aiheellista tarkastella kalastusalaa koskevien suuntaviivojen mukaisesti.

| (41) | Sekä vuoden 2001 kalastussuuntaviivoissa (2.2.4 kohta) että vuoden 2004 kalastussuuntaviivoissa (4.1.2 kohta) todetaan, että vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenneuudistusten toteuttamiseksi tarkoitettuja valtiontukia arvioidaan rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti. Siinä tapauksessa, että tukea maksetaan vielä 1. huhtikuuta 2008 jälkeen, mikä on mahdollista, koska tukijärjestelmä on perustettu määräämättömäksi ajaksi (vrt. edellä oleva 2 kappale), siihen olisi sovellettava vuoden 2008 suuntaviivoja kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista varten (10) (jäljempänä ’vuoden 2008 kalastussuuntaviivat’), joissa viitataan samalla tavoin rakenneuudistussuuntaviivoihin. Tukiin, jotka on myönnetty 9. lokakuuta 2004 saakka, sovelletaan vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoja, ja 10. lokakuuta 2004 alkaen myönnettyihin tukiin puolestaan vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivoja. Merikalastusta päätoimialanaan harjoittavien yritysten yhteydessä on niin ikään tärkeää muistaa, että kalastussuuntaviivojen mukaan niille voidaan myöntää tukea vain, jos komissiolle on toimitettu aluskapasiteetin vähentämissuunnitelma. |
| --- | --- |

(41)

Sekä vuoden 2001 kalastussuuntaviivoissa (2.2.4 kohta) että vuoden 2004 kalastussuuntaviivoissa (4.1.2 kohta) todetaan, että vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenneuudistusten toteuttamiseksi tarkoitettuja valtiontukia arvioidaan rakenneuudistussuuntaviivojen mukaisesti. Siinä tapauksessa, että tukea maksetaan vielä 1. huhtikuuta 2008 jälkeen, mikä on mahdollista, koska tukijärjestelmä on perustettu määräämättömäksi ajaksi (vrt. edellä oleva 2 kappale), siihen olisi sovellettava vuoden 2008 suuntaviivoja kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista varten (10) (jäljempänä ’vuoden 2008 kalastussuuntaviivat’), joissa viitataan samalla tavoin rakenneuudistussuuntaviivoihin. Tukiin, jotka on myönnetty 9. lokakuuta 2004 saakka, sovelletaan vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivoja, ja 10. lokakuuta 2004 alkaen myönnettyihin tukiin puolestaan vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivoja. Merikalastusta päätoimialanaan harjoittavien yritysten yhteydessä on niin ikään tärkeää muistaa, että kalastussuuntaviivojen mukaan niille voidaan myöntää tukea vain, jos komissiolle on toimitettu aluskapasiteetin vähentämissuunnitelma.

| (42) | Tämän vuoksi on aiheellista arvioida ennen kaikkea sitä, vastaavatko tämän tukijärjestelmän täytäntöönpanoedellytykset rakenneuudistussuuntaviivoissa määriteltyjä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(42)

Tämän vuoksi on aiheellista arvioida ennen kaikkea sitä, vastaavatko tämän tukijärjestelmän täytäntöönpanoedellytykset rakenneuudistussuuntaviivoissa määriteltyjä edellytyksiä.

| (43) | Rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytetään ensinnäkin, että rakenneuudistustuesta hyötyvät yritykset ovat vaikeuksissa olevia yrityksiä, jotka täyttävät vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 4–8 kohdassa tai vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 9–13 kohdassa määritellyt hyväksymisedellytykset. Kyseisissä kohdissa vahvistetaan tarkat vaikeuksissa olevan yrityksen määritelmät. Yrityksen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 5 kohdan ja vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan nojalla, jos rajavastuuyhtiö on menettänyt yli puolet pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana tai jos muunmuotoinen yhtiö täyttää maksukyvyttömyysehdot. Vuoden rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa todetaan, että vaikka mikään näistä olosuhteista ei ole käsillä, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen ja korkokustannusten nousu, ovat nähtävissä (18 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon tällaisen tilanteen myös kalastusalan yrityksille myönnettävien rakenneuudistustukien yhteydessä). |
| --- | --- |

(43)

Rakenneuudistussuuntaviivoissa edellytetään ensinnäkin, että rakenneuudistustuesta hyötyvät yritykset ovat vaikeuksissa olevia yrityksiä, jotka täyttävät vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 4–8 kohdassa tai vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 9–13 kohdassa määritellyt hyväksymisedellytykset. Kyseisissä kohdissa vahvistetaan tarkat vaikeuksissa olevan yrityksen määritelmät. Yrityksen voidaan katsoa olevan vaikeuksissa vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 5 kohdan ja vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 10 kohdan nojalla, jos rajavastuuyhtiö on menettänyt yli puolet pääomastaan ja yli neljännes pääomasta on menetetty viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana tai jos muunmuotoinen yhtiö täyttää maksukyvyttömyysehdot. Vuoden rakenneuudistussuuntaviivojen 11 kohdassa todetaan, että vaikka mikään näistä olosuhteista ei ole käsillä, yrityksen voidaan silti katsoa olevan vaikeuksissa, jos vaikeuksissa olevan yrityksen tavanomaiset merkit, kuten kasvavat tappiot, liikevaihdon supistuminen ja korkokustannusten nousu, ovat nähtävissä (18 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon tällaisen tilanteen myös kalastusalan yrityksille myönnettävien rakenneuudistustukien yhteydessä).

| (44) | Komissio huomauttaa, että 10. helmikuuta 1998 annetussa asetuksessa ei ole mitään tällaisia tai vastaavia ehtoja. Italian myöntämästä tuesta voivat näin ollen hyötyä sellaisetkin yritykset, jotka eivät täytä suuntaviivoissa annettuja ehtoja ja eivät siten ole vaikeuksissa. |
| --- | --- |

(44)

Komissio huomauttaa, että 10. helmikuuta 1998 annetussa asetuksessa ei ole mitään tällaisia tai vastaavia ehtoja. Italian myöntämästä tuesta voivat näin ollen hyötyä sellaisetkin yritykset, jotka eivät täytä suuntaviivoissa annettuja ehtoja ja eivät siten ole vaikeuksissa.

| (45) | Toiseksi, koska tukijärjestelmä on suunnattu pienille ja keskisuurille yrityksille vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 67 kohdan a kohdan mukaisesti, siihen on sovellettava kyseisten suuntaviivojen 31–34 kohdassa määriteltyjä ehtoja. Samaiset ehdot ovat myös vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 34–37 kohdassa, ja niitä sovelletaan 82 kohdan a alakohdan nojalla. Näiden sääntöjen mukaan rakenneuudistussuunnitelman on erityisesti mahdollistettava pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa realististen oletusten perusteella, suunnitelmassa on kuvailtava yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet ja siinä on ehdotettava yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan. Tukea voidaan myöntää vain, jos toimitettu rakenneuudistussuunnitelma sisältää kaikki nämä tiedot. |
| --- | --- |

(45)

Toiseksi, koska tukijärjestelmä on suunnattu pienille ja keskisuurille yrityksille vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 67 kohdan a kohdan mukaisesti, siihen on sovellettava kyseisten suuntaviivojen 31–34 kohdassa määriteltyjä ehtoja. Samaiset ehdot ovat myös vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 34–37 kohdassa, ja niitä sovelletaan 82 kohdan a alakohdan nojalla. Näiden sääntöjen mukaan rakenneuudistussuunnitelman on erityisesti mahdollistettava pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen kohtuullisessa ajassa realististen oletusten perusteella, suunnitelmassa on kuvailtava yrityksen vaikeuksiin johtaneet olosuhteet ja siinä on ehdotettava yrityksen muuttamista siten, että se voi rakenneuudistuksen jälkeen vastata itse kaikista kustannuksistaan. Tukea voidaan myöntää vain, jos toimitettu rakenneuudistussuunnitelma sisältää kaikki nämä tiedot.

| (46) | Komissio huomauttaa, ettei Italia ole ottanut käyttöön menettelyä, jolla voitaisiin varmistaa tällaisten ehtojen noudattaminen. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen vastineeksi ilmoitetuissa tiedoissa toistetaan ainoastaan tukien myöntämisen yleiset ehdot, jotka sisältyvät 10. helmikuuta 1998 annettuun asetukseen. Näissä ehdoissa ei määritellä puolueettomia arviointiperusteita, joiden avulla voitaisiin varmistaa, että yrityskohtaiset rakenneuudistussuunnitelmat on todella laadittu kyseisten periaatteiden mukaisesti. Näin ollen ei ole mitään takuita siitä, että vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 31–34 kohdassa ja vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 34–37 kohdassa määriteltyjä ehtoja noudatetaan. |
| --- | --- |

(46)

Komissio huomauttaa, ettei Italia ole ottanut käyttöön menettelyä, jolla voitaisiin varmistaa tällaisten ehtojen noudattaminen. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen vastineeksi ilmoitetuissa tiedoissa toistetaan ainoastaan tukien myöntämisen yleiset ehdot, jotka sisältyvät 10. helmikuuta 1998 annettuun asetukseen. Näissä ehdoissa ei määritellä puolueettomia arviointiperusteita, joiden avulla voitaisiin varmistaa, että yrityskohtaiset rakenneuudistussuunnitelmat on todella laadittu kyseisten periaatteiden mukaisesti. Näin ollen ei ole mitään takuita siitä, että vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 31–34 kohdassa ja vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 34–37 kohdassa määriteltyjä ehtoja noudatetaan.

| (47) | Kolmanneksi, vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 67 kohdan c alakohdan nojalla pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sovellettavien 40 ja 41 kohdan mukaan edunsaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelman merkittävällä määrällä omia varojaan, jotta tuki voidaan rajoittaa mahdollisimman pieneksi. Sama periaate kuvataan vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 43 ja 44 kohdassa, joita sovelletaan 82 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(47)

Kolmanneksi, vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 67 kohdan c alakohdan nojalla pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sovellettavien 40 ja 41 kohdan mukaan edunsaajien on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelman merkittävällä määrällä omia varojaan, jotta tuki voidaan rajoittaa mahdollisimman pieneksi. Sama periaate kuvataan vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 43 ja 44 kohdassa, joita sovelletaan 82 kohdan c alakohdan nojalla.

| (48) | Edellä mainitun 10. helmikuuta 1998 annetun asetuksen mukaan järjestelmästä myönnetään tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin ja jonka määrä on enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, tai korkotuettuja lainoja, joiden määrä on enintään 85 prosenttia kyseisistä kustannuksista. Tukikelpoisia kustannuksia ei ole eroteltu eri tyyppeihin (vrt. edellä oleva 2 osa ”Tosiseikat”). Komissio päättelee tästä, että rahoitusosuus voi koskea mitä tahansa kyseeseen tulevia kustannuksia, esimerkiksi laitosten nykyaikaistamiskustannuksia, käyttöomaisuuden arvonalennuksen kattamista, velkojen mitätöintiä ja niin edelleen. |
| --- | --- |

(48)

Edellä mainitun 10. helmikuuta 1998 annetun asetuksen mukaan järjestelmästä myönnetään tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin ja jonka määrä on enintään 40 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, tai korkotuettuja lainoja, joiden määrä on enintään 85 prosenttia kyseisistä kustannuksista. Tukikelpoisia kustannuksia ei ole eroteltu eri tyyppeihin (vrt. edellä oleva 2 osa ”Tosiseikat”). Komissio päättelee tästä, että rahoitusosuus voi koskea mitä tahansa kyseeseen tulevia kustannuksia, esimerkiksi laitosten nykyaikaistamiskustannuksia, käyttöomaisuuden arvonalennuksen kattamista, velkojen mitätöintiä ja niin edelleen.

| (49) | On siis mahdollista, että jotkut edunsaajat ovat osallistuneet merkittävällä tavalla niitä koskevan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoon. Silti komissio huomauttaa, ettei Italia ole määritellyt perustetta myönnettävän tuen määrän mukauttamiseksi kunkin edunsaajan oman osallistumisen mukaan. Ainut 10. helmikuuta 1998 annettuun asetukseen sisältyvä peruste on tukihakemusten saapumisjärjestys. Näistä syistä komissio katsoo, ettei Italia ole määritellyt tässä tukijärjestelmässä menettelyjä, joiden avulla voidaan varmistaa edunsaajien osallistuminen omin varoin ja rajoittaa tuen määrä mahdollisimman pieneksi. Näin ollen on hyvinkin mahdollista, että jotkut tukien saajat eivät ole noudattaneet tällaisia ehtoja. |
| --- | --- |

(49)

On siis mahdollista, että jotkut edunsaajat ovat osallistuneet merkittävällä tavalla niitä koskevan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoon. Silti komissio huomauttaa, ettei Italia ole määritellyt perustetta myönnettävän tuen määrän mukauttamiseksi kunkin edunsaajan oman osallistumisen mukaan. Ainut 10. helmikuuta 1998 annettuun asetukseen sisältyvä peruste on tukihakemusten saapumisjärjestys. Näistä syistä komissio katsoo, ettei Italia ole määritellyt tässä tukijärjestelmässä menettelyjä, joiden avulla voidaan varmistaa edunsaajien osallistuminen omin varoin ja rajoittaa tuen määrä mahdollisimman pieneksi. Näin ollen on hyvinkin mahdollista, että jotkut tukien saajat eivät ole noudattaneet tällaisia ehtoja.

| (50) | Neljänneksi, vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 67 kohdan b alakohdan mukaan kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttämiseksi edellytettävät vastasuoritteet, jotka on kuvattu suuntaviivojen 35–39 kohdassa, eivät koske pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Sitä vastoin vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 82 kohdan b alakohdan mukaan kyseisten suuntaviivojen 38–42 kohdassa kuvatut vastasuoritteet on järjestettävä, kun edunsaajana on keskisuuri yritys. Komissio huomauttaa, ettei Italia ole säätänyt tällaisten vastasuoritteiden täytäntöönpanosta keskisuurten edunsaajayritysten tapauksessa. |
| --- | --- |

(50)

Neljänneksi, vuoden 1999 rakenneuudistussuuntaviivojen 67 kohdan b alakohdan mukaan kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttämiseksi edellytettävät vastasuoritteet, jotka on kuvattu suuntaviivojen 35–39 kohdassa, eivät koske pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Sitä vastoin vuoden 2004 rakenneuudistussuuntaviivojen 82 kohdan b alakohdan mukaan kyseisten suuntaviivojen 38–42 kohdassa kuvatut vastasuoritteet on järjestettävä, kun edunsaajana on keskisuuri yritys. Komissio huomauttaa, ettei Italia ole säätänyt tällaisten vastasuoritteiden täytäntöönpanosta keskisuurten edunsaajayritysten tapauksessa.

| (51) | Todettakoon lopuksi, ettei Italia ole toimittanut vuoden 2001 kalastussuuntaviivojen 2.2.5 kohdassa, vuoden 2004 kalastussuuntaviivojen 4.1.2 kohdassa tai vuoden 2008 kalastussuuntaviivojen 4.2 kohdassa edellytettyä aluskapasiteetin vähentämissuunnitelmaa, vaikka tukijärjestelmän edunsaajina olevien osuuskuntien päätoimiala on kalastus. |
| --- | --- |

(51)

Todettakoon lopuksi, ettei Italia ole toimittanut vuoden 2001 kalastussuuntaviivojen 2.2.5 kohdassa, vuoden 2004 kalastussuuntaviivojen 4.1.2 kohdassa tai vuoden 2008 kalastussuuntaviivojen 4.2 kohdassa edellytettyä aluskapasiteetin vähentämissuunnitelmaa, vaikka tukijärjestelmän edunsaajina olevien osuuskuntien päätoimiala on kalastus.

| (52) | Lisäksi komissio huomauttaa Italialle, ettei 6. maaliskuuta 2006 päivätyssä tiedonannossa ole muutettu rakenneuudistustukiin sovellettavia edellytyksiä eikä ehtoja. Tiedonannon tarkoituksena on ollut kehottaa jäsenvaltioita käyttämään tiettyjä välineitä kalastusalan ongelmien ratkaisuun. Komission suosittelemiin välineisiin kuuluu todella myös jäsenvaltioiden mahdollisuus perustaa tukijärjestelmiä yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Komission tarkoituksena oli tarkentaa tiedonannossaan rakenneuudistussuuntaviivojen soveltamista eikä viitata mahdollisuuteen poiketa niistä. Suuntaviivoja on edelleen sovellettava täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(52)

Lisäksi komissio huomauttaa Italialle, ettei 6. maaliskuuta 2006 päivätyssä tiedonannossa ole muutettu rakenneuudistustukiin sovellettavia edellytyksiä eikä ehtoja. Tiedonannon tarkoituksena on ollut kehottaa jäsenvaltioita käyttämään tiettyjä välineitä kalastusalan ongelmien ratkaisuun. Komission suosittelemiin välineisiin kuuluu todella myös jäsenvaltioiden mahdollisuus perustaa tukijärjestelmiä yritysten pelastamiseksi ja niiden rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Komission tarkoituksena oli tarkentaa tiedonannossaan rakenneuudistussuuntaviivojen soveltamista eikä viitata mahdollisuuteen poiketa niistä. Suuntaviivoja on edelleen sovellettava täysimääräisesti.

| (53) | Italian viranomaiset eivät myöskään ole maininneet muita perusteita eivätkä lähettäneet lisätietoja, jotka antaisivat viitteitä kyseisen tuen soveltumisesta yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen muiden määräysten tai valtiontukea koskevien normien, sääntöjen tai suuntaviivojen perusteella. |
| --- | --- |

(53)

Italian viranomaiset eivät myöskään ole maininneet muita perusteita eivätkä lähettäneet lisätietoja, jotka antaisivat viitteitä kyseisen tuen soveltumisesta yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen muiden määräysten tai valtiontukea koskevien normien, sääntöjen tai suuntaviivojen perusteella.

6.   PÄÄTELMÄT

| (54) | Komissio toteaa, että Italia on pannut sääntöjenvastaisesti täytäntöön kalatalousalan osuuskuntien ja niiden yhteenliittymien rakenneuudistukseen tähtäävän tukijärjestelmän ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. |
| --- | --- |

(54)

Komissio toteaa, että Italia on pannut sääntöjenvastaisesti täytäntöön kalatalousalan osuuskuntien ja niiden yhteenliittymien rakenneuudistukseen tähtäävän tukijärjestelmän ja rikkonut siten perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa.

| (55) | Tämän päätöksen 5 osassa esitetyn tarkastelun perusteella komissio ei voi pitää tällaista tukijärjestelmää yhteismarkkinoille soveltuvana. |
| --- | --- |

(55)

Tämän päätöksen 5 osassa esitetyn tarkastelun perusteella komissio ei voi pitää tällaista tukijärjestelmää yhteismarkkinoille soveltuvana.

7.   TAKAISINPERINTÄ

| (56) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan tuki on perittävä takaisin edunsaajilta, jollei sääntöjenvastaisesti myönnetty valtiontuki sovellu yhteismarkkinoille. Tavoite on saavutettu, kun tuensaajat ovat palauttaneet kysymyksessä olevat valtiontuet, tarvittaessa viivästyskorkoineen, tai ne yritykset, jotka tuista ovat tosiasiassa hyötyneet, ovat palauttaneet ne. Artiklan 1 kohdassa kuitenkin tarkennetaan, että komissio ”ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista”. Tässä nimenomaisessa tapauksessa on aiheellista tarkastella, voitaisiinko siihen soveltaa jotain yhteisön lainsäädännön yleistä periaatetta, kuten luottamuksensuojan periaatetta tai oikeusvarmuuden periaatetta, jolla sääntöjenvastaisten ja yhteismarkkinoille soveltumattomien tukien takaisinperintä tuensaajilta voitaisiin estää. |
| --- | --- |

(56)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan 1 kohdan mukaan tuki on perittävä takaisin edunsaajilta, jollei sääntöjenvastaisesti myönnetty valtiontuki sovellu yhteismarkkinoille. Tavoite on saavutettu, kun tuensaajat ovat palauttaneet kysymyksessä olevat valtiontuet, tarvittaessa viivästyskorkoineen, tai ne yritykset, jotka tuista ovat tosiasiassa hyötyneet, ovat palauttaneet ne. Artiklan 1 kohdassa kuitenkin tarkennetaan, että komissio ”ei saa vaatia tuen takaisinperimistä, jos tämä olisi yhteisön lainsäädännön jonkin yleisen periaatteen vastaista”. Tässä nimenomaisessa tapauksessa on aiheellista tarkastella, voitaisiinko siihen soveltaa jotain yhteisön lainsäädännön yleistä periaatetta, kuten luottamuksensuojan periaatetta tai oikeusvarmuuden periaatetta, jolla sääntöjenvastaisten ja yhteismarkkinoille soveltumattomien tukien takaisinperintä tuensaajilta voitaisiin estää.

| (57) | Muistutettakoon, että jäsenvaltioiden tehtävänä on valvoa, että kansalliset toimenpiteet ovat yhteisön valtiontukia koskevien normien mukaisia, jotta kilpailun vääristyminen vältetään. Lisäksi jäsenvaltiot ovat velvollisia ilmoittamaan komissiolle kaikesta valtiontuesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja pidättymään toimenpiteen täytäntöönpanosta, kunnes toimenpide on tutkittu. Tästä syystä edunsaajien mahdollisuutta vedota luottamuksensuojan periaatteeseen sääntöjenvastaisten ja yhteismarkkinoille soveltumattomien tukien takaisinperinnän estämiseksi on tarkasteltava tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella, jonka mukaan ”tuensaajayritys voi perustellusti luottaa tuen sääntöjenmukaisuuteen ainoastaan, jos tuki on myönnetty mainitussa artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. Huolellinen taloudellinen toimija pystyy yleensä varmistamaan, että kyseisestä menettelyä on noudatettu.” (11) |
| --- | --- |

(57)

Muistutettakoon, että jäsenvaltioiden tehtävänä on valvoa, että kansalliset toimenpiteet ovat yhteisön valtiontukia koskevien normien mukaisia, jotta kilpailun vääristyminen vältetään. Lisäksi jäsenvaltiot ovat velvollisia ilmoittamaan komissiolle kaikesta valtiontuesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja pidättymään toimenpiteen täytäntöönpanosta, kunnes toimenpide on tutkittu. Tästä syystä edunsaajien mahdollisuutta vedota luottamuksensuojan periaatteeseen sääntöjenvastaisten ja yhteismarkkinoille soveltumattomien tukien takaisinperinnän estämiseksi on tarkasteltava tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella, jonka mukaan ”tuensaajayritys voi perustellusti luottaa tuen sääntöjenmukaisuuteen ainoastaan, jos tuki on myönnetty mainitussa artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. Huolellinen taloudellinen toimija pystyy yleensä varmistamaan, että kyseisestä menettelyä on noudatettu.” (11)

| (58) | Asiassa 265/85 Van den Bergh ja Jurgens BV vastaan komissio (12) tuomioistuin vahvistanut, että ”– – talouden toimija, jossa yhteisön toimielin on herättänyt perusteltuja odotuksia, voi vedota luottamuksensuojan periaatteeseen. Toisaalta jos harkitseva ja varovainen talouden toimija voi ennalta aavistaa etuaan koskevan yhteisön toimenpiteen käyttöönoton, talouden toimija ei voi vedota tähän periaatteeseen, jos toimenpide otetaan käyttöön.” |
| --- | --- |

(58)

Asiassa 265/85 Van den Bergh ja Jurgens BV vastaan komissio (12) tuomioistuin vahvistanut, että ”– – talouden toimija, jossa yhteisön toimielin on herättänyt perusteltuja odotuksia, voi vedota luottamuksensuojan periaatteeseen. Toisaalta jos harkitseva ja varovainen talouden toimija voi ennalta aavistaa etuaan koskevan yhteisön toimenpiteen käyttöönoton, talouden toimija ei voi vedota tähän periaatteeseen, jos toimenpide otetaan käyttöön.”

| (59) | Olemassa olevien tukien mukauttamiseksi vuoden 2001 uusien kalastussuuntaviivojen mukaisiksi komissio on ehdottanut, että jäsenvaltiot muuttavat kalastusalalla olemassa olevat tukijärjestelmät 1. heinäkuuta 2001 mennessä. Oikeuskäytännössä (13) on vahvistettu, että suuntaviivoissa kuvattu ehdotus merkitsee säännöllistä ja toistuvaa yhteistyövelvoitetta, jonka puitteissa komissio arvioi jäsenvaltioiden kanssa olemassa olevia tukijärjestelmiä jatkuvasti ja ehdottaa niille tarpeen mukaan aiheellisia toimenpiteitä. Tämän vuoksi komission ja jokaisen jäsenvaltion sopimus kaikkien olemassa olevien tukijärjestelmien luettelosta ei olisi käytännöllinen, vaan tukien mukauttaminen tarvittaessa on järkevää jättää jäsenvaltioiden vastuulle. Tämä on sitäkin perustellumpaa, koska jäsenvaltiot osallistuvat uusien suuntaviivojen laadintaan ja ovat täysin tietoisia niiden vaikutuksista olemassa oleviin tukijärjestelmiin ennen niiden voimaantuloa. |
| --- | --- |

(59)

Olemassa olevien tukien mukauttamiseksi vuoden 2001 uusien kalastussuuntaviivojen mukaisiksi komissio on ehdottanut, että jäsenvaltiot muuttavat kalastusalalla olemassa olevat tukijärjestelmät 1. heinäkuuta 2001 mennessä. Oikeuskäytännössä (13) on vahvistettu, että suuntaviivoissa kuvattu ehdotus merkitsee säännöllistä ja toistuvaa yhteistyövelvoitetta, jonka puitteissa komissio arvioi jäsenvaltioiden kanssa olemassa olevia tukijärjestelmiä jatkuvasti ja ehdottaa niille tarpeen mukaan aiheellisia toimenpiteitä. Tämän vuoksi komission ja jokaisen jäsenvaltion sopimus kaikkien olemassa olevien tukijärjestelmien luettelosta ei olisi käytännöllinen, vaan tukien mukauttaminen tarvittaessa on järkevää jättää jäsenvaltioiden vastuulle. Tämä on sitäkin perustellumpaa, koska jäsenvaltiot osallistuvat uusien suuntaviivojen laadintaan ja ovat täysin tietoisia niiden vaikutuksista olemassa oleviin tukijärjestelmiin ennen niiden voimaantuloa.

| (60) | Italia väittää, että se on katsonut käsiteltävänä olevan toimenpiteen pelkästään komission 11. maaliskuuta 1999 hyväksymän toimenpiteen NN 24/98 pidennykseksi eli olemassa olevaksi tueksi. Komission mukaan toimenpide oli olemassa oleva tuki vain 30. kesäkuuta 2001 asti. Tältä osin komissio huomauttaa, kuten edellä todettiin, että Italia oli hyväksynyt aiheellisten toimenpiteiden mekanismien puitteissa ehdotuksen muuttaa kalastus- ja vesiviljelyalan olemassa olevat tukijärjestelmät sekä vuoden 2001 että vuoden 2004 kalastussuuntaviivojen hyväksymisen jälkeen. Tämän vuoksi tuesta on tullut 1. heinäkuuta 2001 alkaen uusi tuki, koska se olisi pitänyt mukauttaa vuoden 2001 uusien kalastussuuntaviivojen mukaiseksi. |
| --- | --- |

(60)

Italia väittää, että se on katsonut käsiteltävänä olevan toimenpiteen pelkästään komission 11. maaliskuuta 1999 hyväksymän toimenpiteen NN 24/98 pidennykseksi eli olemassa olevaksi tueksi. Komission mukaan toimenpide oli olemassa oleva tuki vain 30. kesäkuuta 2001 asti. Tältä osin komissio huomauttaa, kuten edellä todettiin, että Italia oli hyväksynyt aiheellisten toimenpiteiden mekanismien puitteissa ehdotuksen muuttaa kalastus- ja vesiviljelyalan olemassa olevat tukijärjestelmät sekä vuoden 2001 että vuoden 2004 kalastussuuntaviivojen hyväksymisen jälkeen. Tämän vuoksi tuesta on tullut 1. heinäkuuta 2001 alkaen uusi tuki, koska se olisi pitänyt mukauttaa vuoden 2001 uusien kalastussuuntaviivojen mukaiseksi.

| (61) | Asetuksen (EY) N:o 659/1999 26 artiklan 1 kohdan perusteella on mahdollista, että jos komissio ei olisi julkaissut tietoa siitä, että Italian hallitus on hyväksynyt vuoden 2001 kalastussuuntaviivat, jotkut edunsaajat olisivat voineet olettaa vilpittömässä mielessä, että kyseinen kansallinen toimenpide on edelleen katsottava olemassa olevaksi tueksi. Asetuksen 26 artiklassa nimittäin säädetään, että komission on julkaistava ”tiivistelmä päätöksistä, jotka se on tehnyt – – 18 artiklan nojalla yhdessä 19 artiklan 1 kohdan kanssa”. Edellä mainitun asetuksen 18 artiklan mukaan ”jos komissio – – katsoo, että voimassa oleva tukiohjelma ei sovellu tai ei enää sovellu yhteismarkkinoille, se antaa suosituksen, jossa se ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä asianomaiselle jäsenvaltiolle.” Asetuksen (EY) N:o 659/1999 19 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan, että jos asianomainen jäsenvaltio hyväksyy ehdotetut toimenpiteet, komissio ”kirjaa kyseisen tiedon” ja ilmoittaa siitä jäsenvaltiolle. |
| --- | --- |

(61)

Asetuksen (EY) N:o 659/1999 26 artiklan 1 kohdan perusteella on mahdollista, että jos komissio ei olisi julkaissut tietoa siitä, että Italian hallitus on hyväksynyt vuoden 2001 kalastussuuntaviivat, jotkut edunsaajat olisivat voineet olettaa vilpittömässä mielessä, että kyseinen kansallinen toimenpide on edelleen katsottava olemassa olevaksi tueksi. Asetuksen 26 artiklassa nimittäin säädetään, että komission on julkaistava ”tiivistelmä päätöksistä, jotka se on tehnyt – – 18 artiklan nojalla yhdessä 19 artiklan 1 kohdan kanssa”. Edellä mainitun asetuksen 18 artiklan mukaan ”jos komissio – – katsoo, että voimassa oleva tukiohjelma ei sovellu tai ei enää sovellu yhteismarkkinoille, se antaa suosituksen, jossa se ehdottaa aiheellisia toimenpiteitä asianomaiselle jäsenvaltiolle.” Asetuksen (EY) N:o 659/1999 19 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan, että jos asianomainen jäsenvaltio hyväksyy ehdotetut toimenpiteet, komissio ”kirjaa kyseisen tiedon” ja ilmoittaa siitä jäsenvaltiolle.

| (62) | Komissio ei ole julkaissut Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä jokaisen jäsenvaltion hyväksyntää aiheellisille toimenpiteille vuoden 2001 uusien kalastussuuntaviivojen täytäntöönpanoa varten. Komissio on näin ollen vaikea osoittaa, että edunsaajat ovat saaneet asianmukaisen tiedon Italian hallituksen hyväksynnästä ja siitä seuranneesta tuen aseman muuttumisesta. Näin on sen sijaan tehty vuoden 2004 kalastussuuntaviivojen osalta EUVL:ssä julkaistun ilmoituksen avulla (14). |
| --- | --- |

(62)

Komissio ei ole julkaissut Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä jokaisen jäsenvaltion hyväksyntää aiheellisille toimenpiteille vuoden 2001 uusien kalastussuuntaviivojen täytäntöönpanoa varten. Komissio on näin ollen vaikea osoittaa, että edunsaajat ovat saaneet asianmukaisen tiedon Italian hallituksen hyväksynnästä ja siitä seuranneesta tuen aseman muuttumisesta. Näin on sen sijaan tehty vuoden 2004 kalastussuuntaviivojen osalta EUVL:ssä julkaistun ilmoituksen avulla (14).

| (63) | Vaikka olemassa olevan periaatteen mukaan taloudelliset toimijat eivät yleensä voi vedota perusteltuihin odotuksiin sääntöjenvastaisen valtiontuen yhteydessä, komissio katsoo kuitenkin nyt käsiteltävänä olevassa asiassa, että aiheellisten toimenpiteiden hyväksymistä koskevan ilmoituksen julkaisemiseen eli 11. marraskuuta 2005 saakka harkitseva ja varovainen talouden toimija saattoi laillisesti olettaa, että kyseessä oleva valtiontukijärjestelmä oli edelleen voimassa eikä ollut muuttunut uudeksi tukijärjestelmäksi. |
| --- | --- |

(63)

Vaikka olemassa olevan periaatteen mukaan taloudelliset toimijat eivät yleensä voi vedota perusteltuihin odotuksiin sääntöjenvastaisen valtiontuen yhteydessä, komissio katsoo kuitenkin nyt käsiteltävänä olevassa asiassa, että aiheellisten toimenpiteiden hyväksymistä koskevan ilmoituksen julkaisemiseen eli 11. marraskuuta 2005 saakka harkitseva ja varovainen talouden toimija saattoi laillisesti olettaa, että kyseessä oleva valtiontukijärjestelmä oli edelleen voimassa eikä ollut muuttunut uudeksi tukijärjestelmäksi.

| (64) | Tämän vuoksi komissio katsoo tässä nimenomaisessa tapauksessa, että 11. marraskuuta 2005 saakka myönnettyjen tukien takaisinperintä voisi olla luottamuksensuojan tai oikeusvarmuuden periaatteen vastaista. Tästä seuraa, että takaisinperintää edellytetään ainoastaan 12. marraskuuta 2005 jälkeen myönnettyjen tukien osalta asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(64)

Tämän vuoksi komissio katsoo tässä nimenomaisessa tapauksessa, että 11. marraskuuta 2005 saakka myönnettyjen tukien takaisinperintä voisi olla luottamuksensuojan tai oikeusvarmuuden periaatteen vastaista. Tästä seuraa, että takaisinperintää edellytetään ainoastaan 12. marraskuuta 2005 jälkeen myönnettyjen tukien osalta asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaisesti.

| (65) | Tämä päätös koskee kyseistä tukijärjestelmää, ja se on pantava täytäntöön välittömästi, erityisesti kaikkien tukijärjestelmän puitteissa myönnettyjen yksittäisten tukien takaisinperinnän osalta, lukuun ottamatta sellaisiin erityisiin hankkeisiin myönnettyjä tukia, jotka tuen myöntämishetkellä täyttivät kaikki niihin sovellettavassa vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa tai poikkeusasetuksessa taikka komission hyväksymässä tukijärjestelmässä vahvistetut edellytykset, |
| --- | --- |

(65)

Tämä päätös koskee kyseistä tukijärjestelmää, ja se on pantava täytäntöön välittömästi, erityisesti kaikkien tukijärjestelmän puitteissa myönnettyjen yksittäisten tukien takaisinperinnän osalta, lukuun ottamatta sellaisiin erityisiin hankkeisiin myönnettyjä tukia, jotka tuen myöntämishetkellä täyttivät kaikki niihin sovellettavassa vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa tai poikkeusasetuksessa taikka komission hyväksymässä tukijärjestelmässä vahvistetut edellytykset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Tukijärjestelmä, jonka Italia on perustanut kalatalousalan osuuskuntien ja niiden yhteenliittymien rakenneuudistusta varten ja jonka se on pannut täytäntöön perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu yhteismarkkinoille.

2 artikla

Kalatalousalan osuuskunnalle tai jollekin sen yhteenliittymälle tämän päätöksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun järjestelmän perusteella myönnetyt yksittäiset tuet eivät ole valtiontukea, jos ne ovat myöntämishetkellään täyttäneet neuvoston asetuksen (EY) N:o 994/98 (15) 2 artiklan nojalla hyväksytyssä asetuksessa vahvistetut ja tuolloin voimassa olleet edellytykset.

3 artikla

Tämän päätöksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun tukijärjestelmän perusteella myönnetyt yksittäiset tuet, jotka täyttivät myöntämishetkellä asetuksen (EY) N:o 994/98 1 artiklan nojalla hyväksytyssä asetuksessa tai missä tahansa muussa hyväksytyssä tukijärjestelmässä vahvistetut edellytykset, soveltuvat yhteismarkkinoille tähän tukilajiin sovellettavaan enimmäisintensiteettiin saakka.

4 artikla

1.   Italia on velvollinen perimään edunsaajilta takaisin 1 artiklassa tarkoitetut, 12. marraskuuta 2005 alkaen myönnetyt sääntöjenvastaiset tuet.

2.   Takaisin perittäville määrille kertyy korkoa siitä päivästä, jona tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, siihen päivään, jolloin ne perittiin tosiasiallisesti takaisin.

3.   Korot lasketaan komission asetuksen (EY) N:o 794/2004 (16) V luvun säännösten mukaisesti.

4.   Italian on keskeytettävä 1 artiklassa tarkoitettujen tukien maksaminen tämän päätöksen hyväksymispäivästä alkaen.

5 artikla

1.   Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi.

2.   Italian on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön neljän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.

6 artikla

1.   Italian on toimitettava kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta komissiolle seuraavat tiedot:

| a) | luettelo kalatalousalan osuuskunnista ja niiden yhteenliittymistä, jotka ovat saaneet 2 ja 3 artiklassa tarkoitettua tukea ja kunkin tuensaajan saaman tuen kokonaismäärä; |
| --- | --- |

a)

luettelo kalatalousalan osuuskunnista ja niiden yhteenliittymistä, jotka ovat saaneet 2 ja 3 artiklassa tarkoitettua tukea ja kunkin tuensaajan saaman tuen kokonaismäärä;

| b) | tuensaajilta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korko); |
| --- | --- |

b)

tuensaajilta takaisinperittävän tuen kokonaismäärä (pääoma ja korko);

| c) | tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi; |
| --- | --- |

c)

tarkka kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi;

| d) | asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin. |
| --- | --- |

d)

asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaajat on määrätty maksamaan tuki takaisin.

2.   Italian on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, kunnes 1, 2 ja 3 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun. Italian on toimitettava komissiolle välittömästi tämän pyynnöstä kaikki tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen noudattamiseksi. Sen on annettava myös yksityiskohtaiset tiedot tuensaajilta jo perityistä tukimääristä ja koroista.

7 artikla

Tämä päätös on osoitettu Italian tasavallalle.

Tehty Brysselissä 28 päivänä lokakuuta 2009.

Komission puolesta

Joe BORG

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  Kirje on julkaistu EUVL:ssä C 202, 25.8.2006, s. 11.

2

(3)  EYVL C 100, 27.3.1997, s. 12.

3

(4)  EYVL C 19, 20.1.2001, s. 7.

4

(5)  Sen vaikutus, että jäsenvaltio hyväksyy asianmukaiset toimet, on todettu selkeästi asiassa C-313/90, Comité internationale de la rayonne et des fibres synthétiques ja muut vastaan komissio, 24. maaliskuuta 1993 annetussa tuomiossa: ”– – toimintaohjeissa esitetyillä ja jäsenvaltioiden itsensä hyväksymillä säännöillä on muun muassa se vaikutus, että niillä peruutetaan tietyn tyyppisen, niiden soveltamisalaan kuuluvan tuen myöntämiseen aiemmin annettu lupa, minkä vuoksi kyseinen tuki määritellään nyt uudeksi tueksi, jota velvollisuus ennakolta ilmoittamiseen koskee.” (35 kohta).

5

(6)  EYVL C 288, 9.10.1999, s. 2.

6

(7)  EUVL C 229, 14.9.2004, s. 5.

7

(8)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

8

(9)  KOM(2006) 103 lopullinen.

9

(10)  EUVL C 84, 3.4.2008, s. 10.

10

(11)  Asia C-5/89, komissio v. Saksan liittotasavalta, Kok. 1990, s. I-3437, 14 kohta, ja asia C-169/95 Espanjan kuningaskunta v. komissio, Kok. 1997, s. I-135, 51 kohta; asia T-55/99 CETM v. komissio, Kok. 2000, II, 121 kohta.

11

(12)  Kok. 1987, s. 1155, 44 kohta.

12

(13)  Asia C-311/94, Ijssel-Vliet Combinatie BV v. Minister van Economische Zaken, Kok. 1996, s. I-5023, 36–44 kohta.

13

(14)  EUVL C 278, 11.11.2005, s. 14.

14

(15)  EYVL L 142, 14.5.1998, s. 1.

15

(16)  EUVL L 140, 30.4.2004, s. 1.

16

---