# Den Europæiske Unions L 17/2010

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2010.017.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 17 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 53. årgang22. januar 2010 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2010.017.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 17

Dansk udgave

Retsforskrifter

53. årgang22. januar 2010

---

| Indhold | | II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | * | Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 54/2010 af 19. januar 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin med oprindelse i Amerikas Forenede Stater | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 55/2010 af 21. januar 2010 om forbud mod fiskeri efter hvilling i ICES-underområde IV og EF-farvande i II a fra fartøjer, der fører belgisk flag | 21 |
| | * | Kommissionens forordning (EU) nr. 56/2010 af 21. januar 2010 om forbud mod fiskeri efter rokker i ICES-underområde IV og EF-farvande i II a fra fartøjer, der fører nederlandsk flag | 23 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 57/2010 af 21. januar 2010 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 25 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 58/2010 af 21. januar 2010 om ikke at yde eksportrestitution for skummetmælkspulver inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 619/2008 | 27 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 59/2010 af 21. januar 2010 om fastsættelse af eksportrestitutioner for æg | 28 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 60/2010 af 21. januar 2010 om fastsættelse af restitutionssatserne for æg og æggeblommer, der udføres i form af varer, som ikke er omfattet af traktatens bilag I | 30 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 61/2010 af 21. januar 2010 om ikke at yde eksportrestitution for smør inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 619/2008 | 32 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 62/2010 af 21. januar 2010 om fastsættelse af eksportrestitutioner for oksekød | 33 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 63/2010 af 21. januar 2010 om fastsættelse af eksportrestitutioner for fjerkrækød | 37 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 64/2010 af 21. januar 2010 om fastsættelse af eksportrestitutioner for svinekød | 39 |
| | | Kommissionens forordning (EU) nr. 65/2010 af 21. januar 2010 om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin og om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 | 41 |

Indhold

II   Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

Side

FORORDNINGER

*

Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 54/2010 af 19. januar 2010 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin med oprindelse i Amerikas Forenede Stater

1

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 55/2010 af 21. januar 2010 om forbud mod fiskeri efter hvilling i ICES-underområde IV og EF-farvande i II a fra fartøjer, der fører belgisk flag

21

*

Kommissionens forordning (EU) nr. 56/2010 af 21. januar 2010 om forbud mod fiskeri efter rokker i ICES-underområde IV og EF-farvande i II a fra fartøjer, der fører nederlandsk flag

23

Kommissionens forordning (EU) nr. 57/2010 af 21. januar 2010 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

25

Kommissionens forordning (EU) nr. 58/2010 af 21. januar 2010 om ikke at yde eksportrestitution for skummetmælkspulver inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 619/2008

27

Kommissionens forordning (EU) nr. 59/2010 af 21. januar 2010 om fastsættelse af eksportrestitutioner for æg

28

Kommissionens forordning (EU) nr. 60/2010 af 21. januar 2010 om fastsættelse af restitutionssatserne for æg og æggeblommer, der udføres i form af varer, som ikke er omfattet af traktatens bilag I

30

Kommissionens forordning (EU) nr. 61/2010 af 21. januar 2010 om ikke at yde eksportrestitution for smør inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 619/2008

32

Kommissionens forordning (EU) nr. 62/2010 af 21. januar 2010 om fastsættelse af eksportrestitutioner for oksekød

33

Kommissionens forordning (EU) nr. 63/2010 af 21. januar 2010 om fastsættelse af eksportrestitutioner for fjerkrækød

37

Kommissionens forordning (EU) nr. 64/2010 af 21. januar 2010 om fastsættelse af eksportrestitutioner for svinekød

39

Kommissionens forordning (EU) nr. 65/2010 af 21. januar 2010 om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin og om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95

41

| | | IV   Retsakter vedtaget inden den 1. december 2009 i henhold til EF-traktaten, EU-traktaten og Euratomtraktaten |
| --- | --- | --- |
| | | 2010/37/EF |
| | * | Rådets beslutning af 27. november 2009 om det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab (2011) | 43 |
| | | 2010/38/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 21. oktober 2008 om den statsstøtte C 20/08 (ex N 62/08) som Italien påtænker at yde ved en ændring af støtteordning N 59/04 vedrørende en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien
  (meddelt under nummer K(2008) 6015)

   (
  1
  ) | 50 |

IV   Retsakter vedtaget inden den 1. december 2009 i henhold til EF-traktaten, EU-traktaten og Euratomtraktaten

2010/37/EF

*

Rådets beslutning af 27. november 2009 om det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab (2011)

43

2010/38/EF

*

Kommissionens beslutning af 21. oktober 2008 om den statsstøtte C 20/08 (ex N 62/08) som Italien påtænker at yde ved en ændring af støtteordning N 59/04 vedrørende en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien
  (meddelt under nummer K(2008) 6015)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 6015)

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

II Ikke-lovgivningsmæssige retsakter

FORORDNINGER

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/1

---

RÅDETS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 54/2010

af 19. januar 2010

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin med oprindelse i Amerikas Forenede Stater

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), der ophæver Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (2) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1225/2009,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A.   PROCEDURE

1.   Gældende foranstaltninger

| (1) | I februar 1994 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 229/94 (3) en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin (»den pågældende vare«) med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (»USA«). |
| --- | --- |

(1)

I februar 1994 indførte Rådet ved forordning (EF) nr. 229/94 (3) en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin (»den pågældende vare«) med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (»USA«).

| (2) | På anmodning fra Conseil européen des fédérations de l’industrie chimique (CEFIC) blev der i juli 2005 iværksat en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Rådet afsluttede ved forordning (EF) nr. 1583/2006 (4) denne undersøgelse og indførte endelige antidumpingforanstaltninger på importen af ethanolamin med oprindelse i USA. Tolden bestod af en specifik fast told. |
| --- | --- |

(2)

På anmodning fra Conseil européen des fédérations de l’industrie chimique (CEFIC) blev der i juli 2005 iværksat en udløbsundersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. Rådet afsluttede ved forordning (EF) nr. 1583/2006 (4) denne undersøgelse og indførte endelige antidumpingforanstaltninger på importen af ethanolamin med oprindelse i USA. Tolden bestod af en specifik fast told.

2.   Anmodning om en udløbsundersøgelse

| (3) | Efter offentliggørelsen i marts 2008 af en meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af ethanolamin med oprindelse i USA (5) modtog Kommissionen den 25. juli 2008 en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(3)

Efter offentliggørelsen i marts 2008 af en meddelelse om det forestående udløb af gyldigheden af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af ethanolamin med oprindelse i USA (5) modtog Kommissionen den 25. juli 2008 en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

| (4) | Anmodningen blev indgivet af BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH og Akzo Nobel Functional Chemicals AB (»de ansøgende EU-producenter«) på vegne af en række producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af ethanolamin. |
| --- | --- |

(4)

Anmodningen blev indgivet af BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH og Akzo Nobel Functional Chemicals AB (»de ansøgende EU-producenter«) på vegne af en række producenter, der tegner sig for en betydelig del, i dette tilfælde over 50 %, af den samlede EU-produktion af ethanolamin.

| (5) | Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(5)

Anmodningen var begrundet med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis ville medføre fortsat eller fornyet dumping og skade for EU-erhvervsgrenen.

| (6) | Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og indledte ved en indledningsmeddelelse en undersøgelse (6) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen fastslog efter høring af det rådgivende udvalg, at der forelå tilstrækkelige beviser til at indlede en udløbsundersøgelse, og indledte ved en indledningsmeddelelse en undersøgelse (6) i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

3.   Undersøgelse

| (7) | Kommissionens tjenestegrene underrettede officielt EU-producenterne, de eksporterende producenter i USA, importører/forhandlere, brugere i Unionen, som de vidste var berørt, og USA's myndigheder om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens tjenestegrene underrettede officielt EU-producenterne, de eksporterende producenter i USA, importører/forhandlere, brugere i Unionen, som de vidste var berørt, og USA's myndigheder om indledningen af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (8) | Kommissionens tjenestegrene sendte spørgeskemaer til alle parter, som de vidste var berørt, og til dem, der havde anmodet om et spørgeskema inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionens tjenestegrene sendte spørgeskemaer til alle parter, som de vidste var berørt, og til dem, der havde anmodet om et spørgeskema inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (9) | Kommissionen gav også de direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen gav også de direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

| (10) | Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to eksporterende producenter i USA, en forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen, en forretningsmæssigt forbundet importør i Schweiz, de ansøgende EU-producenter og en industriel bruger i Unionen. En yderligere eksporterende producent i USA (Huntsman Petrochemical Corporation) fremsendte et dokument (»positionspapir«), hvori det blev gjort gældende, at foranstaltningerne burde ophæves, men spørgeskemaet blev ikke besvaret. |
| --- | --- |

(10)

Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra to eksporterende producenter i USA, en forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen, en forretningsmæssigt forbundet importør i Schweiz, de ansøgende EU-producenter og en industriel bruger i Unionen. En yderligere eksporterende producent i USA (Huntsman Petrochemical Corporation) fremsendte et dokument (»positionspapir«), hvori det blev gjort gældende, at foranstaltningerne burde ophæves, men spørgeskemaet blev ikke besvaret.

| (11) | Kommissionens tjenestegrene indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som de anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:






  a) | Ansøgende EU-producenter
  BASF SE/AG, Ludwigshafen, Tyskland
  INEOS Oxide Ltd., Southampton, Det Forenede Kongerige
  Sasol Germany GmbH, Hamburg, Tyskland
  Akzo Nobel Functional Chemicals AB, Stenungsund, Sverige |
| --- | --- | --- |

(11)

Kommissionens tjenestegrene indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som de anså for nødvendige for at træffe en afgørelse om sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade samt om Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

a)

Ansøgende EU-producenter

BASF SE/AG, Ludwigshafen, Tyskland

INEOS Oxide Ltd., Southampton, Det Forenede Kongerige

Sasol Germany GmbH, Hamburg, Tyskland

Akzo Nobel Functional Chemicals AB, Stenungsund, Sverige

| b) | Eksporterende producenter i USA
  The Dow Chemical Company, Midland, Michigan and Seadrift, Texas, USA
  INEOS Oxide LLC, Houston, Texas and Plaquemine, Louisiana, USA |
| --- | --- |

b)

Eksporterende producenter i USA

The Dow Chemical Company, Midland, Michigan and Seadrift, Texas, USA

INEOS Oxide LLC, Houston, Texas and Plaquemine, Louisiana, USA

| c) | Forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen
  INEOS Oxide Ltd., Zwijndrecht, Belgien |
| --- | --- |

c)

Forretningsmæssigt forbundet importør i Unionen

INEOS Oxide Ltd., Zwijndrecht, Belgien

| d) | Forretningsmæssigt forbundet importør i Schweiz
  Dow Europe GmbH, Horgen, Schweiz |
| --- | --- |

d)

Forretningsmæssigt forbundet importør i Schweiz

Dow Europe GmbH, Horgen, Schweiz

| e) | Industriel bruger i Unionen
  Evonik Degussa GmbH, Essen, Tyskland. |
| --- | --- |

e)

Industriel bruger i Unionen

Evonik Degussa GmbH, Essen, Tyskland.

4.   Undersøgelsesperiode

| (12) | Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2007 til 30. september 2008 (»undersøgelsesperioden«). |
| --- | --- |

(12)

Undersøgelsen af fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2007 til 30. september 2008 (»undersøgelsesperioden«).

| (13) | Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udløbet af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). Desuden blev tendenserne for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade ligeledes vurderet ud fra virkningerne af den globale økonomiske krise på ethanolaminmarkedet i perioden efter undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(13)

Undersøgelsen af de relevante tendenser for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade omfattede perioden fra 1. januar 2005 til udløbet af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). Desuden blev tendenserne for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade ligeledes vurderet ud fra virkningerne af den globale økonomiske krise på ethanolaminmarkedet i perioden efter undersøgelsesperioden.

B.   DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1.   Den pågældende vare

| (14) | Den pågældende vare er den samme som den, der var omfattet af de tidligere undersøgelser, dvs. ethanolamin, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 og 2922 13 10, med oprindelse i USA. Ethanolamin fremkommer ved en reaktion mellem ethylenoxid, som fremkommer ved en reaktion mellem ethylen og oxygen, og ammoniak. Som resultat af denne syntese sker der tre konkurrerende reaktioner, som — alt afhængigt af antallet af gange ethylenoxiden bindes — resulterer i tre forskellige typer ethanolamin: mono- (MEA), di- (DEA) og triethanolamin (TEA). Det maksimale antal kombinationer bestemmes af antallet af hydrogenelementer i ammoniakken, dvs. tre. Forholdet mellem de tre typer i den samlede produktion afhænger af produktionsanlæggets udformning, men kan til en vis grad styres af forholdet mellem ammoniak og ethylenoxid (molforholdet). |
| --- | --- |

(14)

Den pågældende vare er den samme som den, der var omfattet af de tidligere undersøgelser, dvs. ethanolamin, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 og 2922 13 10, med oprindelse i USA. Ethanolamin fremkommer ved en reaktion mellem ethylenoxid, som fremkommer ved en reaktion mellem ethylen og oxygen, og ammoniak. Som resultat af denne syntese sker der tre konkurrerende reaktioner, som — alt afhængigt af antallet af gange ethylenoxiden bindes — resulterer i tre forskellige typer ethanolamin: mono- (MEA), di- (DEA) og triethanolamin (TEA). Det maksimale antal kombinationer bestemmes af antallet af hydrogenelementer i ammoniakken, dvs. tre. Forholdet mellem de tre typer i den samlede produktion afhænger af produktionsanlæggets udformning, men kan til en vis grad styres af forholdet mellem ammoniak og ethylenoxid (molforholdet).

| (15) | Den pågældende vare indgår som mellemprodukt og/eller som tilsætningsstof i fremstillingen af overfladeaktive stoffer, der bruges i rengøringsmidler og midler til personlig pleje, kosmetik, gødningsstoffer, plantebeskyttelsesmidler (glyphosat), korrosionsinhibitorer, smøreolier, tekstilhjælpemidler og blødgøringsmidler (esterquater), fotografiske kemikalier, i papir- og metalindustrien, til træbehandling og tillige som slibe- og bindehjælpestof i cementproduktion samt som absorptionshjælpestof til gasvaskning (neutralisering af gassen gennem fjernelse af syren). Sluttelig kan varen også anvendes af producenterne selv eller deres forretningsmæssigt forbundne producenter i forbindelse med produktionen af ethylenamin. Nye anvendelser med monoethanolamin omfatter taurin og elektronik, særlig produkter inden for LCD-sektoren. |
| --- | --- |

(15)

Den pågældende vare indgår som mellemprodukt og/eller som tilsætningsstof i fremstillingen af overfladeaktive stoffer, der bruges i rengøringsmidler og midler til personlig pleje, kosmetik, gødningsstoffer, plantebeskyttelsesmidler (glyphosat), korrosionsinhibitorer, smøreolier, tekstilhjælpemidler og blødgøringsmidler (esterquater), fotografiske kemikalier, i papir- og metalindustrien, til træbehandling og tillige som slibe- og bindehjælpestof i cementproduktion samt som absorptionshjælpestof til gasvaskning (neutralisering af gassen gennem fjernelse af syren). Sluttelig kan varen også anvendes af producenterne selv eller deres forretningsmæssigt forbundne producenter i forbindelse med produktionen af ethylenamin. Nye anvendelser med monoethanolamin omfatter taurin og elektronik, særlig produkter inden for LCD-sektoren.

2.   Samme vare

| (16) | Som i forbindelse med den oprindelige og de tidligere fornyede undersøgelser blev det påvist, at den pågældende vare, der produceres i USA og sælges til Unionen, med hensyn til fysiske og tekniske egenskaber er identisk med den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-producenterne, og at der ingen forskel er med hensyn til anvendelse af disse varer. Det er også fastslået, at den pågældende vare, der produceres i USA og sælges til Unionen, er identisk med den vare, der sælges på hjemmemarkedet i USA. Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4. |
| --- | --- |

(16)

Som i forbindelse med den oprindelige og de tidligere fornyede undersøgelser blev det påvist, at den pågældende vare, der produceres i USA og sælges til Unionen, med hensyn til fysiske og tekniske egenskaber er identisk med den vare, der produceres og sælges i Unionen af EU-producenterne, og at der ingen forskel er med hensyn til anvendelse af disse varer. Det er også fastslået, at den pågældende vare, der produceres i USA og sælges til Unionen, er identisk med den vare, der sælges på hjemmemarkedet i USA. Disse varer anses derfor for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

C.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING

| (17) | Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes bortfald eventuelt ville føre til fortsat eller fornyet dumping. |
| --- | --- |

(17)

Det blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgt, om der for øjeblikket fandt dumping sted, og i bekræftende fald, om foranstaltningernes bortfald eventuelt ville føre til fortsat eller fornyet dumping.

1.   Indledende bemærkninger

| (18) | Ud af de fire amerikanske eksporterende producenter, der var nævnt i klagen, var der to, der samarbejdede i undersøgelsen, én, der ikke samarbejdede men kun fremsendte et positionspapir, mens der ikke blev modtaget noget svar eller oplysninger af nogen art fra den fjerde amerikanske virksomhed, der var nævnt i klagen. |
| --- | --- |

(18)

Ud af de fire amerikanske eksporterende producenter, der var nævnt i klagen, var der to, der samarbejdede i undersøgelsen, én, der ikke samarbejdede men kun fremsendte et positionspapir, mens der ikke blev modtaget noget svar eller oplysninger af nogen art fra den fjerde amerikanske virksomhed, der var nævnt i klagen.

| (19) | De to samarbejdsvillige eksporterende producenter repræsenterede en betydelig del (dvs. over 90 %, idet det nøjagtige tal ikke kan oplyses af fortrolighedshensyn) af importen til Unionen i undersøgelsesperioden, hvilket udgjorde 37 583 tons og var 8,5 % lavere end importen i den tidligere undersøgelsesperiode (1.7.2004–30.6.2005). Importen af den pågældende vare med oprindelse i USA til Unionen udgjorde 14 % af Unionens forbrug i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(19)

De to samarbejdsvillige eksporterende producenter repræsenterede en betydelig del (dvs. over 90 %, idet det nøjagtige tal ikke kan oplyses af fortrolighedshensyn) af importen til Unionen i undersøgelsesperioden, hvilket udgjorde 37 583 tons og var 8,5 % lavere end importen i den tidligere undersøgelsesperiode (1.7.2004–30.6.2005). Importen af den pågældende vare med oprindelse i USA til Unionen udgjorde 14 % af Unionens forbrug i undersøgelsesperioden.

2.   Dumpingimport i undersøgelsesperioden

| (20) | Hvad angår de to samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA, blev den normale værdi fastsat for hver enkelt type af den pågældende vare på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i USA ved salg til uafhængige kunder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, da det blev fastslået, at dette salg var blevet foretaget i tilstrækkelige mængder og i normal handel. |
| --- | --- |

(20)

Hvad angår de to samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA, blev den normale værdi fastsat for hver enkelt type af den pågældende vare på grundlag af den pris, der var betalt eller skulle betales på hjemmemarkedet i USA ved salg til uafhængige kunder, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 1, da det blev fastslået, at dette salg var blevet foretaget i tilstrækkelige mængder og i normal handel.

| (21) | Som i forbindelse med den oprindelige og tidligere fornyede undersøgelser viste denne undersøgelse igen, at de to samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA eksporterede den pågældende vare til Unionen via forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Af den grund blev eksportpriserne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, beregnet på grundlag af den pris, hvortil den importerede vare første gang videresolgtes til uafhængige kunder i Unionen. Der blev foretaget justering for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt den fortjeneste, som de importerende virksomheder opnåede i Unionen i undersøgelsesperioden. Hvad angår fortjenstmargenen, kunne den forretningsmæssigt forbundne forhandlers faktiske fortjeneste ikke anvendes, da forholdet mellem de eksporterende producenter og de forretningsmæssigt forbundne forhandlere gjorde disse priser upålidelige. Der blev derfor fastsat en rimelig fortjenstmargen, der ikke overstiger den faktiske fortjenstmargen, som de forretningsmæssigt forbundne forhandlere opnåede, og som var i overensstemmelse med de fortjenstmargener, der af tilsvarende grunde var blevet anvendt i den tidligere fornyede undersøgelse. |
| --- | --- |

(21)

Som i forbindelse med den oprindelige og tidligere fornyede undersøgelser viste denne undersøgelse igen, at de to samarbejdsvillige eksporterende producenter i USA eksporterede den pågældende vare til Unionen via forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Af den grund blev eksportpriserne i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 9, beregnet på grundlag af den pris, hvortil den importerede vare første gang videresolgtes til uafhængige kunder i Unionen. Der blev foretaget justering for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, herunder salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt den fortjeneste, som de importerende virksomheder opnåede i Unionen i undersøgelsesperioden. Hvad angår fortjenstmargenen, kunne den forretningsmæssigt forbundne forhandlers faktiske fortjeneste ikke anvendes, da forholdet mellem de eksporterende producenter og de forretningsmæssigt forbundne forhandlere gjorde disse priser upålidelige. Der blev derfor fastsat en rimelig fortjenstmargen, der ikke overstiger den faktiske fortjenstmargen, som de forretningsmæssigt forbundne forhandlere opnåede, og som var i overensstemmelse med de fortjenstmargener, der af tilsvarende grunde var blevet anvendt i den tidligere fornyede undersøgelse.

| (22) | Den normale værdi blev sammenlignet med den gennemsnitlige eksportpris for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering for omkostninger til indlandstransport og søfragt, opsatte rabatter, håndterings- og emballeringsomkostninger samt kreditomkostninger og importafgifter, som alle blev trukket fra priserne ved videresalg for at nå frem til prisen ab fabrik. |
| --- | --- |

(22)

Den normale værdi blev sammenlignet med den gennemsnitlige eksportpris for hver enkelt type af den pågældende vare, ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning blev der taget hensyn til de forskelle i faktorer, som hævdedes og påvistes at berøre prisen og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget justering for omkostninger til indlandstransport og søfragt, opsatte rabatter, håndterings- og emballeringsomkostninger samt kreditomkostninger og importafgifter, som alle blev trukket fra priserne ved videresalg for at nå frem til prisen ab fabrik.

| (23) | I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der forekom dumping i undersøgelsesperioden, selv om niveauet dog var lavere end det, der blev fastslået i forbindelse med den tidligere fornyede undersøgelse. Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen udtrykt som en procentdel af cif-værdien ved Unionens grænse var 11,9 % for INEOS Oxide LLC og 0 % for Dow Chemical. Hvad angår de andre amerikanske producenter, der ikke samarbejdede i undersøgelsen, og som i undersøgelsesperioden stod for mindre end 5 % (det nøjagtige tal kan ikke oplyses af fortrolighedshensyn) af den amerikanske import af den pågældende vare til Unionen, skulle dumpingmarginen baseres på de tilgængelige oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18.
  Som anført ovenfor påviste undersøgelsen, at dumping fandt sted. I overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 18, stk. 6, tilskrives dumpningen på det niveau, der blev konstateret for INEOS Oxide LLC, dvs. 11,9 %, således udelukkende til disse eksportører, der ikke samarbejdede i undersøgelsen. Der er således ingen grund til at tro, at den virksomhed, der ikke samarbejdede i undersøgelsen, foretog en mindre omfattende dumping end nogen af de samarbejdsvillige virksomheder, og give førstnævnte virksomhed en mere favorabel behandling end de virksomheder, der har samarbejdet. Det skal bemærkes, at der ikke forelå nogen verificerbare oplysninger om de ikke-samarbejdsvillige amerikanske producenter, mens de verificerede spørgeskemabesvarelser fra de samarbejdsvillige amerikanske eksporterende producenter sammenlignet med statistikker fra Eurostat udelukker muligheden for, at de manglende mængder blev eksporteret af de samarbejdsvillige amerikanske eksporterende producenter. |
| --- | --- |

(23)

I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11, blev dumpingmargenen fastsat pr. varetype på grundlag af en sammenligning mellem det vejede gennemsnit af den normale værdi og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Denne sammenligning viste, at der forekom dumping i undersøgelsesperioden, selv om niveauet dog var lavere end det, der blev fastslået i forbindelse med den tidligere fornyede undersøgelse. Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen udtrykt som en procentdel af cif-værdien ved Unionens grænse var 11,9 % for INEOS Oxide LLC og 0 % for Dow Chemical. Hvad angår de andre amerikanske producenter, der ikke samarbejdede i undersøgelsen, og som i undersøgelsesperioden stod for mindre end 5 % (det nøjagtige tal kan ikke oplyses af fortrolighedshensyn) af den amerikanske import af den pågældende vare til Unionen, skulle dumpingmarginen baseres på de tilgængelige oplysninger i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18.

Som anført ovenfor påviste undersøgelsen, at dumping fandt sted. I overensstemmelse med bestemmelserne i grundforordningens artikel 18, stk. 6, tilskrives dumpningen på det niveau, der blev konstateret for INEOS Oxide LLC, dvs. 11,9 %, således udelukkende til disse eksportører, der ikke samarbejdede i undersøgelsen. Der er således ingen grund til at tro, at den virksomhed, der ikke samarbejdede i undersøgelsen, foretog en mindre omfattende dumping end nogen af de samarbejdsvillige virksomheder, og give førstnævnte virksomhed en mere favorabel behandling end de virksomheder, der har samarbejdet. Det skal bemærkes, at der ikke forelå nogen verificerbare oplysninger om de ikke-samarbejdsvillige amerikanske producenter, mens de verificerede spørgeskemabesvarelser fra de samarbejdsvillige amerikanske eksporterende producenter sammenlignet med statistikker fra Eurostat udelukker muligheden for, at de manglende mængder blev eksporteret af de samarbejdsvillige amerikanske eksporterende producenter.

3.   Udvikling i importen, hvis foranstaltningerne bortfalder

| (24) | I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i undersøgelsesperioden, blev sandsynligheden for fortsat dumping undersøgt. |
| --- | --- |

(24)

I forlængelse af undersøgelsen af, om der fandt dumping sted i undersøgelsesperioden, blev sandsynligheden for fortsat dumping undersøgt.

| (25) | Bortfald af foranstaltningerne ville give eksportørerne mulighed for at reducere deres eksportpriser. En reduktion af eksportpriserne ville gøre de amerikanske produkter mere attraktive på EU-markedet. Hvis eksportpriserne blev reduceret med et beløb svarende til antidumpingtolden, ville de dumpingmargener, der kunne konstateres i undersøgelsesperioden, være på 12 % for INEOS Oxide LLC og for de ikke-samarbejdsvillige parter (i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18), mens der stadig ikke ville være nogen dumping for Dow Chemical. Den beskedne forskel mellem dumpingmargenen inklusive told og dumpingmargenen eksklusive told skyldes det forhold, at det generelle prisniveau for ethanolamin var forholdsvist højt i undersøgelsesperioden, hvilket betød, at den antidumpingtold, der blev pålagt i form af et specifikt fast beløb, kun havde en minimal virkning. Priserne på ethanolamin er efter undersøgelsesperioden generelt faldet betydeligt, som beskrevet nedenfor. |
| --- | --- |

(25)

Bortfald af foranstaltningerne ville give eksportørerne mulighed for at reducere deres eksportpriser. En reduktion af eksportpriserne ville gøre de amerikanske produkter mere attraktive på EU-markedet. Hvis eksportpriserne blev reduceret med et beløb svarende til antidumpingtolden, ville de dumpingmargener, der kunne konstateres i undersøgelsesperioden, være på 12 % for INEOS Oxide LLC og for de ikke-samarbejdsvillige parter (i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18), mens der stadig ikke ville være nogen dumping for Dow Chemical. Den beskedne forskel mellem dumpingmargenen inklusive told og dumpingmargenen eksklusive told skyldes det forhold, at det generelle prisniveau for ethanolamin var forholdsvist højt i undersøgelsesperioden, hvilket betød, at den antidumpingtold, der blev pålagt i form af et specifikt fast beløb, kun havde en minimal virkning. Priserne på ethanolamin er efter undersøgelsesperioden generelt faldet betydeligt, som beskrevet nedenfor.

| (26) | Der var i undersøgelsesperioden en ikke ubetydelig overskydende produktionskapacitet i USA. Det skønnes, at den uudnyttede produktionskapacitet i USA var på ca. 60 000 tons i undersøgelsesperioden. Dette blev beregnet på grundlag af de mængder, der blev produceret af de to samarbejdsvillige eksporterende producenter, det forhold, at de normalt forventede produktionsrater er på omkring 90 % af den nominelle kapacitet, den antagelse, at de faktiske produktionsmængder hos de ikke-samarbejdsvillige amerikanske producenter ikke har været lavere end 80 % af den nominelle kapacitet og på grundlag af oplysninger fra førende branchetidsskrifter. Ovenstående tal kan stige til omkring 85 000 tons i tilfælde af mere ambitiøse produktionsrater. Sammenlignet med en beregnet samlet nominel kapacitet i USA på 732 000 tons var den beregnede samlede efterspørgsel inklusive det bundne forbrug på 588 000 tons. Den forholdsvis lave kapacitetsudnyttelsesgrad var en konsekvens af en række begivenheder, der har fundet sted inden for de seneste år, herunder de selektive nedlukninger, som de amerikanske producenter foretog for at holde lagerbeholdningerne på et lavt niveau, gennemførelsen af deres kapacitetsudvidelser (Dow Chemicals seneste udvidelse med 45 000 tons og en af de ikke-samarbejdsvillige amerikanske eksporterende producenters seneste udvidelse med 32 000 tons), og følgerne af orkanerne Gustav og Ike for visse produktionsanlæg eller visse anlæg til bearbejdning af råmaterialer. Orkanerne Ike og Gustav havde stadig visse eftervirkninger i undersøgelsesperioden, men deres virkninger ophørte efter undersøgelsesperioden.
  Virkningerne, som blev vurderet for 2008 af PCI Consulting Group (PCI), var et produktionstab på 39 000 tons (7). Den potentielle uudnyttede produktionskapacitet i USA i 2007 og 2008, dvs. i en periode, der var omfattet af undersøgelsesperioden, bekræftes ligeledes af et førende årligt tidsskrift, der indeholder analyser af ethanolaminmarkedet (8). Der var ifølge denne publikation en overproduktion i 2007 på 65 000 tons på det amerikanske marked. Den uudnyttede kapacitet på ca. 60 000 tons bør sammenlignes med den mængde, der blev eksporteret fra USA til Unionen i undersøgelsesperioden (37 583 tons), og det samlede EU-forbrug (268 000 tons). Der er med andre ord betydelige muligheder for at øge eksporten fra USA og erobre en del af EU-markedet. |
| --- | --- |

(26)

Der var i undersøgelsesperioden en ikke ubetydelig overskydende produktionskapacitet i USA. Det skønnes, at den uudnyttede produktionskapacitet i USA var på ca. 60 000 tons i undersøgelsesperioden. Dette blev beregnet på grundlag af de mængder, der blev produceret af de to samarbejdsvillige eksporterende producenter, det forhold, at de normalt forventede produktionsrater er på omkring 90 % af den nominelle kapacitet, den antagelse, at de faktiske produktionsmængder hos de ikke-samarbejdsvillige amerikanske producenter ikke har været lavere end 80 % af den nominelle kapacitet og på grundlag af oplysninger fra førende branchetidsskrifter. Ovenstående tal kan stige til omkring 85 000 tons i tilfælde af mere ambitiøse produktionsrater. Sammenlignet med en beregnet samlet nominel kapacitet i USA på 732 000 tons var den beregnede samlede efterspørgsel inklusive det bundne forbrug på 588 000 tons. Den forholdsvis lave kapacitetsudnyttelsesgrad var en konsekvens af en række begivenheder, der har fundet sted inden for de seneste år, herunder de selektive nedlukninger, som de amerikanske producenter foretog for at holde lagerbeholdningerne på et lavt niveau, gennemførelsen af deres kapacitetsudvidelser (Dow Chemicals seneste udvidelse med 45 000 tons og en af de ikke-samarbejdsvillige amerikanske eksporterende producenters seneste udvidelse med 32 000 tons), og følgerne af orkanerne Gustav og Ike for visse produktionsanlæg eller visse anlæg til bearbejdning af råmaterialer. Orkanerne Ike og Gustav havde stadig visse eftervirkninger i undersøgelsesperioden, men deres virkninger ophørte efter undersøgelsesperioden.

Virkningerne, som blev vurderet for 2008 af PCI Consulting Group (PCI), var et produktionstab på 39 000 tons (7). Den potentielle uudnyttede produktionskapacitet i USA i 2007 og 2008, dvs. i en periode, der var omfattet af undersøgelsesperioden, bekræftes ligeledes af et førende årligt tidsskrift, der indeholder analyser af ethanolaminmarkedet (8). Der var ifølge denne publikation en overproduktion i 2007 på 65 000 tons på det amerikanske marked. Den uudnyttede kapacitet på ca. 60 000 tons bør sammenlignes med den mængde, der blev eksporteret fra USA til Unionen i undersøgelsesperioden (37 583 tons), og det samlede EU-forbrug (268 000 tons). Der er med andre ord betydelige muligheder for at øge eksporten fra USA og erobre en del af EU-markedet.

| (27) | Undersøgelsen har i forbindelse med en række store amerikanske eksportmarkeder vist, at det i stigende grad vil blive vanskeligt for de amerikanske producenter at afsætte deres varer på disse markeder, fordi de for nylig eller snart vil blive selvforsynende. En række kapacitetsudvidelser på markederne i tredjelande er således for nylig blevet gennemført eller er ved at blive gennemført, og disse markeder forsynes fra USA. Det drejer sig om:






  i) | en udvidelse i Brasilien for nylig (55 000-65 000 tons afhængigt af kilderne), idet dette marked er et vigtigt eksportmarked for amerikanske producenter |
| --- | --- | --- |

(27)

Undersøgelsen har i forbindelse med en række store amerikanske eksportmarkeder vist, at det i stigende grad vil blive vanskeligt for de amerikanske producenter at afsætte deres varer på disse markeder, fordi de for nylig eller snart vil blive selvforsynende. En række kapacitetsudvidelser på markederne i tredjelande er således for nylig blevet gennemført eller er ved at blive gennemført, og disse markeder forsynes fra USA. Det drejer sig om:

i)

en udvidelse i Brasilien for nylig (55 000-65 000 tons afhængigt af kilderne), idet dette marked er et vigtigt eksportmarked for amerikanske producenter

| ii) | en samlet udvidelse på 180 000 tons i Kina, som er et marked, hvortil visse amerikanske producenter eksporterer via joint ventures, der er etableret i andre asiatiske lande, og |
| --- | --- |

ii)

en samlet udvidelse på 180 000 tons i Kina, som er et marked, hvortil visse amerikanske producenter eksporterer via joint ventures, der er etableret i andre asiatiske lande, og

| iii) | udvidelsen i Taiwan og Thailand (i alt 90 000 tons), hvilket gør det asiatiske marked til et marked med overkapacitet og med få muligheder for virksomheder uden for den asiatiske zone til at eksportere til det asiatiske marked. Den samlede amerikanske eksport til andre markeder end EU-markedet i 2008 var på 137 600 tons, idet der blev eksporteret 61 600 tons til det asiatiske marked (9). Det er således en betydelig mængde, som det bliver nødvendigt at afsætte på andre markeder. |
| --- | --- |

iii)

udvidelsen i Taiwan og Thailand (i alt 90 000 tons), hvilket gør det asiatiske marked til et marked med overkapacitet og med få muligheder for virksomheder uden for den asiatiske zone til at eksportere til det asiatiske marked. Den samlede amerikanske eksport til andre markeder end EU-markedet i 2008 var på 137 600 tons, idet der blev eksporteret 61 600 tons til det asiatiske marked (9). Det er således en betydelig mængde, som det bliver nødvendigt at afsætte på andre markeder.

| (28) | Det kan konkluderes, at der som anført i betragtning 26 findes en overskudskapacitet af en vis størrelse, som kan udnyttes til at øge produktionen af ethanolamin, der kan sælges på EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Det kan desuden forventes, at visse markeder, hvortil de amerikanske producenter eksporter en stor del af deres varer, vil blive mættet på grund af en stigning af den lokale produktion, hvilket gør EU-markedet til en meget attraktiv mulighed for amerikansk eksport. |
| --- | --- |

(28)

Det kan konkluderes, at der som anført i betragtning 26 findes en overskudskapacitet af en vis størrelse, som kan udnyttes til at øge produktionen af ethanolamin, der kan sælges på EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Det kan desuden forventes, at visse markeder, hvortil de amerikanske producenter eksporter en stor del af deres varer, vil blive mættet på grund af en stigning af den lokale produktion, hvilket gør EU-markedet til en meget attraktiv mulighed for amerikansk eksport.

| (29) | Den i betragtning 10 anførte ikke-samarbejdsvillige amerikanske producents mulige virksomhedsadfærd blev ligeledes undersøgt. Som bekendt var de eneste oplysninger, der blev modtaget fra denne producent, et positionspapir, hvor det blev konkluderet, at der ikke var sket skade som følge af importen af ethanolamin med oprindelse i USA, og at der ikke var nogen sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping. Virksomheden gjorde gældende, at den i løbet af undersøgelsesperioden kun havde solgt en mindre mængde af den pågældende vare til to ikke-forretningsmæssigt forbundne parter og en forretningsmæssigt forbundet part i Unionen. Den erklærede ligeledes, at den ønsker at have en normal og loyal handelsmæssig adfærd i forhold til Unionen, men den fremlagde ingen konkrete data eller verificerbare oplysninger om dens resultater i undersøgelsesperioden med hensyn til den pågældende vare eller dens planlagte fremtidige adfærd på Unionens ethanolaminmarked. Undersøgelsesresultaterne med hensyn til denne ikke-samarbejdsvillige amerikanske producent bygger således i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 på de tilgængelige oplysninger. I denne henseende blev offentligt tilgængelige oplysninger indhentet fra denne virksomheds hjemmeside sammen med relevante data offentliggjort af et førende branchetidsskrift, CEH Product Review on Ethanolamines (SRI Consulting). Det blev på grundlag af ovenstående konkluderet, at denne ikke-samarbejdsvillige amerikanske producent stod for 29 % af den amerikanske produktionskapacitet i undersøgelsesperioden, idet den pågældende vare tilhører en erhvervssektor, hvor virksomheden har opnået sine bedste resultater.
  EU-markedets samlede betydning blev også bekræftet af, at salget til Unionen repræsenterer omkring 33 % af denne virksomheds samlede salg. Det er på grund af denne virksomheds størrelse på det amerikanske marked, dens produktionskapacitet, EU-markedets betydning i forhold til virksomhedens samlede aktiviteter og EU-markedets betydning i forhold til verdensmarkedet for ethanolamin rimeligt at antage, at denne ikke-samarbejdsvillige amerikanske virksomhed yderligere vil udvide dens eksportsaktiviteter til Unionen, hvis foranstaltningerne bortfalder. Der vil være et incitament til dette på grundlag af de data, der var gældende i undersøgelsesperioden, særlig på grund af de høje prisniveauer for den pågældende vare på EU-markedet. |
| --- | --- |

(29)

Den i betragtning 10 anførte ikke-samarbejdsvillige amerikanske producents mulige virksomhedsadfærd blev ligeledes undersøgt. Som bekendt var de eneste oplysninger, der blev modtaget fra denne producent, et positionspapir, hvor det blev konkluderet, at der ikke var sket skade som følge af importen af ethanolamin med oprindelse i USA, og at der ikke var nogen sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping. Virksomheden gjorde gældende, at den i løbet af undersøgelsesperioden kun havde solgt en mindre mængde af den pågældende vare til to ikke-forretningsmæssigt forbundne parter og en forretningsmæssigt forbundet part i Unionen. Den erklærede ligeledes, at den ønsker at have en normal og loyal handelsmæssig adfærd i forhold til Unionen, men den fremlagde ingen konkrete data eller verificerbare oplysninger om dens resultater i undersøgelsesperioden med hensyn til den pågældende vare eller dens planlagte fremtidige adfærd på Unionens ethanolaminmarked. Undersøgelsesresultaterne med hensyn til denne ikke-samarbejdsvillige amerikanske producent bygger således i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18 på de tilgængelige oplysninger. I denne henseende blev offentligt tilgængelige oplysninger indhentet fra denne virksomheds hjemmeside sammen med relevante data offentliggjort af et førende branchetidsskrift, CEH Product Review on Ethanolamines (SRI Consulting). Det blev på grundlag af ovenstående konkluderet, at denne ikke-samarbejdsvillige amerikanske producent stod for 29 % af den amerikanske produktionskapacitet i undersøgelsesperioden, idet den pågældende vare tilhører en erhvervssektor, hvor virksomheden har opnået sine bedste resultater.

EU-markedets samlede betydning blev også bekræftet af, at salget til Unionen repræsenterer omkring 33 % af denne virksomheds samlede salg. Det er på grund af denne virksomheds størrelse på det amerikanske marked, dens produktionskapacitet, EU-markedets betydning i forhold til virksomhedens samlede aktiviteter og EU-markedets betydning i forhold til verdensmarkedet for ethanolamin rimeligt at antage, at denne ikke-samarbejdsvillige amerikanske virksomhed yderligere vil udvide dens eksportsaktiviteter til Unionen, hvis foranstaltningerne bortfalder. Der vil være et incitament til dette på grundlag af de data, der var gældende i undersøgelsesperioden, særlig på grund af de høje prisniveauer for den pågældende vare på EU-markedet.

| (30) | Kina har siden november 2004 opkrævet antidumpingtold på monoethanolamin og diethanolamin med oprindelse i Japan, USA, Iran, Malaysia, Taiwan og Mexico. Ethanolamin med oprindelse i USA er pålagt en told på mellem 20 % og 74 %. I 2008 gik 11 % af den samlede amerikanske eksport til Kina (10), som er et marked med en stigende efterspørgsel efter den pågældende vare, og som i 2007 producerede omkring 24 % af sit samlede interne forbrug af ethanolamin. Det skal bemærkes, at Dow Chemical har dannet et joint venture med Petronas, som kaldes Optimal, og har oprettet et anlæg med en kapacitet på 75 000 tons i Malaysia, som siden 2002 er beregnet til at betjene det asiatiske marked for ethanolamin. Men det er stadig en kendsgerning, at den egentlige amerikanske eksport til Kina er underlagt en række foranstaltninger, hvilket rent praktisk begrænser potentialet for på betydelig vis at absorbere enhver ledig kapacitet. |
| --- | --- |

(30)

Kina har siden november 2004 opkrævet antidumpingtold på monoethanolamin og diethanolamin med oprindelse i Japan, USA, Iran, Malaysia, Taiwan og Mexico. Ethanolamin med oprindelse i USA er pålagt en told på mellem 20 % og 74 %. I 2008 gik 11 % af den samlede amerikanske eksport til Kina (10), som er et marked med en stigende efterspørgsel efter den pågældende vare, og som i 2007 producerede omkring 24 % af sit samlede interne forbrug af ethanolamin. Det skal bemærkes, at Dow Chemical har dannet et joint venture med Petronas, som kaldes Optimal, og har oprettet et anlæg med en kapacitet på 75 000 tons i Malaysia, som siden 2002 er beregnet til at betjene det asiatiske marked for ethanolamin. Men det er stadig en kendsgerning, at den egentlige amerikanske eksport til Kina er underlagt en række foranstaltninger, hvilket rent praktisk begrænser potentialet for på betydelig vis at absorbere enhver ledig kapacitet.

| (31) | Det fremgår desuden, at potentialet for amerikansk eksport af ethanolamin til Kina begrænses af det forhold, at den kinesiske told på ethanolamin, der importeres fra ASEAN-lande, er blevet ændret (nedsættelse af importafgiften fra 5 % til 0 %), hvilket giver en yderligere fordel til ethanolaminproducenter i de ASEAN-lande, der eksporterer til Kina (11). |
| --- | --- |

(31)

Det fremgår desuden, at potentialet for amerikansk eksport af ethanolamin til Kina begrænses af det forhold, at den kinesiske told på ethanolamin, der importeres fra ASEAN-lande, er blevet ændret (nedsættelse af importafgiften fra 5 % til 0 %), hvilket giver en yderligere fordel til ethanolaminproducenter i de ASEAN-lande, der eksporterer til Kina (11).

| (32) | Ethanolaminmarkedet har været præget af en stor stigning i efterspørgslen efter diethanolamin som følge af anvendelsen af diethanolamin i fremstillingen af glyphosatherbicider. Den specifikke drivkraft bag efterspørgslen efter triethanolamin er brugen i cementsektoren og den brug, som producenterne af blødgøringsmidler gør af stoffet. Det væsentligste marked for monoethanolamin er til syntesen af organiske forbindelser (især ethylenaminer). En amerikansk lov, der trådte i kraft den 1. januar 2005, og som forbyder anvendelsen af alternative metalbaserede produkter til træbehandling, medførte en stigning i efterspørgslen efter monoethanolamin. Oplysninger fra førende branchetidsskrifter peger dog i retning af, at det amerikanske lovgivningsinitiativ fra 2005 og dets indvirkning på efterspørgslen ikke længere vil medføre en høj procentuel stigning i forbruget i fremtiden. De offentligt tilgængelige oplysninger bekræfter således, at forbruget af monoethanolamin til træbeskyttelse steg fra 3 000 tons i 2001 til 107 000 tons i 2007. Den årlige vækstrate i 2006 er imidlertid beskeden (nemlig 3 %) og forventes ikke at ændre sig betydeligt i fremtiden. Dette skyldes det forhold, at dette markedssegment har stabiliseret sig, og at der er konkurrence på træbeskyttelsesmarkedet fra andre produkter, der ikke anvender monoethanolamin (f.eks. boratbaserede træbeskyttelsesmidler, naturligt insekt-resistente træsorter og genvundet stål). Der var således i perioden forud for undersøgelsesperioden en positiv udvikling i efterspørgslen, der imidlertid forventes at udligne sig. |
| --- | --- |

(32)

Ethanolaminmarkedet har været præget af en stor stigning i efterspørgslen efter diethanolamin som følge af anvendelsen af diethanolamin i fremstillingen af glyphosatherbicider. Den specifikke drivkraft bag efterspørgslen efter triethanolamin er brugen i cementsektoren og den brug, som producenterne af blødgøringsmidler gør af stoffet. Det væsentligste marked for monoethanolamin er til syntesen af organiske forbindelser (især ethylenaminer). En amerikansk lov, der trådte i kraft den 1. januar 2005, og som forbyder anvendelsen af alternative metalbaserede produkter til træbehandling, medførte en stigning i efterspørgslen efter monoethanolamin. Oplysninger fra førende branchetidsskrifter peger dog i retning af, at det amerikanske lovgivningsinitiativ fra 2005 og dets indvirkning på efterspørgslen ikke længere vil medføre en høj procentuel stigning i forbruget i fremtiden. De offentligt tilgængelige oplysninger bekræfter således, at forbruget af monoethanolamin til træbeskyttelse steg fra 3 000 tons i 2001 til 107 000 tons i 2007. Den årlige vækstrate i 2006 er imidlertid beskeden (nemlig 3 %) og forventes ikke at ændre sig betydeligt i fremtiden. Dette skyldes det forhold, at dette markedssegment har stabiliseret sig, og at der er konkurrence på træbeskyttelsesmarkedet fra andre produkter, der ikke anvender monoethanolamin (f.eks. boratbaserede træbeskyttelsesmidler, naturligt insekt-resistente træsorter og genvundet stål). Der var således i perioden forud for undersøgelsesperioden en positiv udvikling i efterspørgslen, der imidlertid forventes at udligne sig.

| (33) | Der blev ligeledes foretaget en gennemgang af de tilgængelige oplysninger om den mulige udvikling af efterspørgslen i USA og i resten af verden for perioden frem til 2013. Alle tallene i de følgende betragtninger er baseret på oplysninger fra klagerne, Dow Chemical, INEOS Oxide LLC og den kemiske industris førende referencetidsskrifter, der udgives af SRI Consulting, PCI og Tecnon OrbiChem Ltd. Oplysningerne afspejler endnu ikke virkningerne af den nuværende økonomiske krise. |
| --- | --- |

(33)

Der blev ligeledes foretaget en gennemgang af de tilgængelige oplysninger om den mulige udvikling af efterspørgslen i USA og i resten af verden for perioden frem til 2013. Alle tallene i de følgende betragtninger er baseret på oplysninger fra klagerne, Dow Chemical, INEOS Oxide LLC og den kemiske industris førende referencetidsskrifter, der udgives af SRI Consulting, PCI og Tecnon OrbiChem Ltd. Oplysningerne afspejler endnu ikke virkningerne af den nuværende økonomiske krise.

| (34) | I henhold til disse oplysninger forventes den årlige gennemsnitsvækst i den amerikanske efterspørgsel at blive på 3,1 %. Vækstraterne på andre markeder er højere. Den forventede årlige gennemsnitlige vækstrate for Unionen vil ikke nå op på 4 % sammenlignet med 4,6 % i Kina, 5 % i Mellem- og Sydamerika og 13,4 % i Mellemøsten. Denne situation bekræfter, at de amerikanske producenter er nødt til at søge nye eksportmarkeder og bestræbe sig på at øge deres tilstedeværelse og fortjeneste i de områder i verden, der forventes at have de bedste resultater med hensyn til vækst, og hvor der er mulighed for større markedsandele. |
| --- | --- |

(34)

I henhold til disse oplysninger forventes den årlige gennemsnitsvækst i den amerikanske efterspørgsel at blive på 3,1 %. Vækstraterne på andre markeder er højere. Den forventede årlige gennemsnitlige vækstrate for Unionen vil ikke nå op på 4 % sammenlignet med 4,6 % i Kina, 5 % i Mellem- og Sydamerika og 13,4 % i Mellemøsten. Denne situation bekræfter, at de amerikanske producenter er nødt til at søge nye eksportmarkeder og bestræbe sig på at øge deres tilstedeværelse og fortjeneste i de områder i verden, der forventes at have de bedste resultater med hensyn til vækst, og hvor der er mulighed for større markedsandele.

| (35) | Hvis udviklingen i efterspørgslen sammenholdes med den tilgængelige produktionskapacitet, giver det følgende billede (ud fra tal fra før krisen): I USA var den faktiske produktion i undersøgelsesperioden omkring 65 000 tons højere end det faktiske forbrug af varen, og kombineret med den ledige kapacitet vil det tage lidt tid, før den ekstra produktionskapacitet, som for nylig blev operationel, absorberes. De offentligt tilgængelige oplysninger peger i retning af, at den overskydende kapacitet i USA ikke forventes at forsvinde før 2013. Incitamentet for de amerikanske producenter til at eksportere vil således ikke blive mindre inden for den nærmeste fremtid. |
| --- | --- |

(35)

Hvis udviklingen i efterspørgslen sammenholdes med den tilgængelige produktionskapacitet, giver det følgende billede (ud fra tal fra før krisen): I USA var den faktiske produktion i undersøgelsesperioden omkring 65 000 tons højere end det faktiske forbrug af varen, og kombineret med den ledige kapacitet vil det tage lidt tid, før den ekstra produktionskapacitet, som for nylig blev operationel, absorberes. De offentligt tilgængelige oplysninger peger i retning af, at den overskydende kapacitet i USA ikke forventes at forsvinde før 2013. Incitamentet for de amerikanske producenter til at eksportere vil således ikke blive mindre inden for den nærmeste fremtid.

| (36) | I modsætning til dette oversteg efterspørgslen på EU-markedet (12) en smule Unionen produktionskapacitet i 2007. På grundlag af tallene fra før krisen er det imidlertid usandsynligt, at denne situation forbliver uændret. Hvis de forventede vækstrater sammenlignes med de annoncerede kapacitetsudvidelser, kan der således forventes en vis overskudskapacitet, såfremt INEOS Oxide Ltd gennemfører sine investeringsplaner i Unionen. En sådan kapacitetsudvidelse forventes dog først at blive operationel ultimo 2010. EU-markedet ville blive meget følsomt over for ethvert pres som følge af de amerikanske producenters behov for at sikre markedsandele for deres overskudsproduktion. |
| --- | --- |

(36)

I modsætning til dette oversteg efterspørgslen på EU-markedet (12) en smule Unionen produktionskapacitet i 2007. På grundlag af tallene fra før krisen er det imidlertid usandsynligt, at denne situation forbliver uændret. Hvis de forventede vækstrater sammenlignes med de annoncerede kapacitetsudvidelser, kan der således forventes en vis overskudskapacitet, såfremt INEOS Oxide Ltd gennemfører sine investeringsplaner i Unionen. En sådan kapacitetsudvidelse forventes dog først at blive operationel ultimo 2010. EU-markedet ville blive meget følsomt over for ethvert pres som følge af de amerikanske producenters behov for at sikre markedsandele for deres overskudsproduktion.

| (37) | Overordnet set kan produktionskapaciteten på verdensplan forventes at stige fra omkring 1 764 000 tons til 2 423 000 tons (nominel kapacitet) i 2013. Dette tal omfatter ny kapacitet i Unionen (+ 119 000), Rusland (+50 000), Saudi-Arabien (+ 100 000) og Asien (+ 394 000) (13). I Kina forventes der en stigning i produktionskapaciteten for ethanolamin på 344 000 tons i perioden 2009-2011. Når det tages i betragtning, at en af de amerikanske producenter sælger den pågældende vare til Kina gennem et joint venture i Malaysia, er det indlysende at forvente, at enhver stigning i Kinas selvforsyning på betydelig vis vil indsnævre de amerikanske producenters eksportmuligheder. Hvad angår resten af de asiatiske markeder fremgår det af de tilgængelige oplysninger, at de også vil blive selvforsynende, hvilket lægger et yderligere pres på de amerikanske producenter med hensyn til at finde nye markeder. |
| --- | --- |

(37)

Overordnet set kan produktionskapaciteten på verdensplan forventes at stige fra omkring 1 764 000 tons til 2 423 000 tons (nominel kapacitet) i 2013. Dette tal omfatter ny kapacitet i Unionen (+ 119 000), Rusland (+50 000), Saudi-Arabien (+ 100 000) og Asien (+ 394 000) (13). I Kina forventes der en stigning i produktionskapaciteten for ethanolamin på 344 000 tons i perioden 2009-2011. Når det tages i betragtning, at en af de amerikanske producenter sælger den pågældende vare til Kina gennem et joint venture i Malaysia, er det indlysende at forvente, at enhver stigning i Kinas selvforsyning på betydelig vis vil indsnævre de amerikanske producenters eksportmuligheder. Hvad angår resten af de asiatiske markeder fremgår det af de tilgængelige oplysninger, at de også vil blive selvforsynende, hvilket lægger et yderligere pres på de amerikanske producenter med hensyn til at finde nye markeder.

| (38) | Efterspørgslen på verdensplan vil baseret på en forventet vækstrate på 3,5-4 % stige til 1 836 000 tons inden udgangen af 2013. Under hensyntagen til, at en del af kapacitetsoverskuddet altid absorberes af driftsstop på grund af vedligeholdelse, og der således er behov for en stødpude af et vist omfang, viser prognosen for 2013 balance i USA og overskudskapacitet i resten af verden. Alt i alt kan det som følge af de forskellige kapacitetsudvidelser og forventninger til markedssituationen frem til 2013 forventes, at de amerikanske eksporterende producenter vil foretage dumping på EU-markedet, fordi udbuddet og efterspørgslen på det amerikanske marked sandsynligvis ikke vil opveje hinanden før 2013. |
| --- | --- |

(38)

Efterspørgslen på verdensplan vil baseret på en forventet vækstrate på 3,5-4 % stige til 1 836 000 tons inden udgangen af 2013. Under hensyntagen til, at en del af kapacitetsoverskuddet altid absorberes af driftsstop på grund af vedligeholdelse, og der således er behov for en stødpude af et vist omfang, viser prognosen for 2013 balance i USA og overskudskapacitet i resten af verden. Alt i alt kan det som følge af de forskellige kapacitetsudvidelser og forventninger til markedssituationen frem til 2013 forventes, at de amerikanske eksporterende producenter vil foretage dumping på EU-markedet, fordi udbuddet og efterspørgslen på det amerikanske marked sandsynligvis ikke vil opveje hinanden før 2013.

| (39) | Det skal bemærkes, at ethanolamin er en del af erhvervssektoren for ethylenoxidderivater. Monoethylenglycol tilhører også denne sektor. Der er tegn på, at de fleste producenter af ethylenoxidderivater i Asien forsøger at koncentrere sig om andre ethylenoxidderivat-aktiviteter end monoethylenglycol på grund af de meget dårlige glykolmarkeder, hvilket medfører, at der kommer mere ethanolamin på markedet. Som følge af de meget lave monoethylenglycolpriser i 2008 vælger de asiatiske producenter, der kan producere både monoethylenglycol og ethanolamin at satse på ethanolaminproduktionen for at forbedre deres samlede rentabilitet (14). Dette vil sandsynligvis indsnævre ethanolaminmarkedet i Asien, som i 2008 repræsenterede 18 % (15) af den samlede amerikanske eksport. Man kunne på grundlag af oplysninger fra starten af den nuværende økonomiske krise stadig forvente betydelige mangler i Asien på meget kort sigt (16), men disse forventes at blive afhjulpet på mellemlang sigt som følge af den betydelige stigning i ethanolaminkapaciteten i Asien som forklaret i betragtning 27. |
| --- | --- |

(39)

Det skal bemærkes, at ethanolamin er en del af erhvervssektoren for ethylenoxidderivater. Monoethylenglycol tilhører også denne sektor. Der er tegn på, at de fleste producenter af ethylenoxidderivater i Asien forsøger at koncentrere sig om andre ethylenoxidderivat-aktiviteter end monoethylenglycol på grund af de meget dårlige glykolmarkeder, hvilket medfører, at der kommer mere ethanolamin på markedet. Som følge af de meget lave monoethylenglycolpriser i 2008 vælger de asiatiske producenter, der kan producere både monoethylenglycol og ethanolamin at satse på ethanolaminproduktionen for at forbedre deres samlede rentabilitet (14). Dette vil sandsynligvis indsnævre ethanolaminmarkedet i Asien, som i 2008 repræsenterede 18 % (15) af den samlede amerikanske eksport. Man kunne på grundlag af oplysninger fra starten af den nuværende økonomiske krise stadig forvente betydelige mangler i Asien på meget kort sigt (16), men disse forventes at blive afhjulpet på mellemlang sigt som følge af den betydelige stigning i ethanolaminkapaciteten i Asien som forklaret i betragtning 27.

| (40) | Tilgængelige oplysninger fra perioden efter undersøgelsesperioden bekræfter, at producenter, der producerer både monoethylenglycol og ethanolamin, som følge af de meget lave monoethylenglycolpriser vil satse på ethanolaminproduktionen for at forbedre deres samlede rentabilitet. Hvad angår udviklingen af monoethylenglycolkapaciteten på verdensplan, fremgår det af forskellige oplysninger (17), at denne kapacitet er steget med omkring 19 % i den betragtede periode. På nær for Asiens vedkommende skyldtes dette især stigninger i Mellemøsten (Iran, Kuwait og Saudi-Arabien), hvor der vil ske udvidelser af monoethylenglycolkapaciteten frem til 2015. I Mexico skete der en kapacitetsudvidelse på 40 000 tons for ethanolaminproduktionen i den betragtede periode, mens de tilgængelige oplysninger peger på, at der kan forventes et skift fra produktionen af monoethylenglycol til produktionen af ethanolamin. Denne situation bekræfter, at verdensmarkedet står over for et meget alvorligt problem med overkapacitet med hensyn til monoethylenglycolproduktion, og det forklarer, hvorfor priserne på monoethylenglycol er faldende. |
| --- | --- |

(40)

Tilgængelige oplysninger fra perioden efter undersøgelsesperioden bekræfter, at producenter, der producerer både monoethylenglycol og ethanolamin, som følge af de meget lave monoethylenglycolpriser vil satse på ethanolaminproduktionen for at forbedre deres samlede rentabilitet. Hvad angår udviklingen af monoethylenglycolkapaciteten på verdensplan, fremgår det af forskellige oplysninger (17), at denne kapacitet er steget med omkring 19 % i den betragtede periode. På nær for Asiens vedkommende skyldtes dette især stigninger i Mellemøsten (Iran, Kuwait og Saudi-Arabien), hvor der vil ske udvidelser af monoethylenglycolkapaciteten frem til 2015. I Mexico skete der en kapacitetsudvidelse på 40 000 tons for ethanolaminproduktionen i den betragtede periode, mens de tilgængelige oplysninger peger på, at der kan forventes et skift fra produktionen af monoethylenglycol til produktionen af ethanolamin. Denne situation bekræfter, at verdensmarkedet står over for et meget alvorligt problem med overkapacitet med hensyn til monoethylenglycolproduktion, og det forklarer, hvorfor priserne på monoethylenglycol er faldende.

| (41) | Eftersom USA er det største marked for ethanolamin i verden, forventes det, at det vil være det første marked, som vil blive ramt af konsekvenserne af denne overkapacitet for monoethylenglycol, nemlig i form af et prisfald på monoethylenglycol og et skift af de relevante råmaterialer (ethylenoxid) fra produktionen af monoethylenglycol til produktionen af ethanolamin. Det er indlysende, at overkapaciteten inden for monoethylenglycol og konsekvenserne heraf sammen med det allerede beskrevne overskud af ethanolamin på det amerikanske marked vil lægge pres på ethanolaminpriserne. |
| --- | --- |

(41)

Eftersom USA er det største marked for ethanolamin i verden, forventes det, at det vil være det første marked, som vil blive ramt af konsekvenserne af denne overkapacitet for monoethylenglycol, nemlig i form af et prisfald på monoethylenglycol og et skift af de relevante råmaterialer (ethylenoxid) fra produktionen af monoethylenglycol til produktionen af ethanolamin. Det er indlysende, at overkapaciteten inden for monoethylenglycol og konsekvenserne heraf sammen med det allerede beskrevne overskud af ethanolamin på det amerikanske marked vil lægge pres på ethanolaminpriserne.

| (42) | Generelt foregår salget på EU-markedet ikke så ofte på grundlag af tidsbegrænsede kontrakter som på det amerikanske marked, men alle de verificerede kontrakter indeholdt bestemmelser, der giver mulighed for en forholdsvis hurtig tilpasning af priserne (normalt inden for nogle få uger) som følge af eventuelle prissvingninger. Det forhold, at der er indgået salgskontrakter, betyder således ikke nødvendigvis, at salgspriserne er faste og forbliver stabile. Enhedspriserne er i stort omfang afhængige af priserne på verdensmarkedet. |
| --- | --- |

(42)

Generelt foregår salget på EU-markedet ikke så ofte på grundlag af tidsbegrænsede kontrakter som på det amerikanske marked, men alle de verificerede kontrakter indeholdt bestemmelser, der giver mulighed for en forholdsvis hurtig tilpasning af priserne (normalt inden for nogle få uger) som følge af eventuelle prissvingninger. Det forhold, at der er indgået salgskontrakter, betyder således ikke nødvendigvis, at salgspriserne er faste og forbliver stabile. Enhedspriserne er i stort omfang afhængige af priserne på verdensmarkedet.

| (43) | De industrielle brugere i USA og Unionen opnår som regel sammenlignelige vilkår på begge markeder, da der ofte er tale om multinationale selskaber, der forhandler med leverandører i hele verden og udvælger leverandører, hvis leverancer er sammenlignelige. De to samarbejdsvillige eksporterende producenters salg til forhandlere og distributører udgør kun 10-20 % af de mængder, der blev solgt på hjemmemarkedet i USA, og 25-35 % af salget på EU-markedet. I henhold til verificerede data var priserne til forhandlere på det amerikanske hjemmemarked i gennemsnit 7 % lavere end EU-priserne, og de amerikanske salgspriser til amerikanske industrielle brugere var i gennemsnit 30 % lavere end i Unionen. Disse data bekræfter, at der i løbet af undersøgelsesperioden var en betydelig forskel mellem de to markeder, og at priserne på EU-markedet var højere end på det amerikanske marked. Når der tages højde for mætningen på de andre amerikanske eksportmarkeder og prisniveauerne i EU, vil foranstaltningernes bortfald udgøre et betydeligt incitament til at øge eksporten til Unionen, hvis denne prisforskel fastholdes i den nærmeste fremtid.
  Det skal i denne henseende bemærkes, at det som anført i betragtning 48 fremgår af de relevante data fra perioden efter undersøgelsesperioden, at de amerikanske priser som følge af den verdensomspændende krise oversteg EU-priserne i perioden efter undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(43)

De industrielle brugere i USA og Unionen opnår som regel sammenlignelige vilkår på begge markeder, da der ofte er tale om multinationale selskaber, der forhandler med leverandører i hele verden og udvælger leverandører, hvis leverancer er sammenlignelige. De to samarbejdsvillige eksporterende producenters salg til forhandlere og distributører udgør kun 10-20 % af de mængder, der blev solgt på hjemmemarkedet i USA, og 25-35 % af salget på EU-markedet. I henhold til verificerede data var priserne til forhandlere på det amerikanske hjemmemarked i gennemsnit 7 % lavere end EU-priserne, og de amerikanske salgspriser til amerikanske industrielle brugere var i gennemsnit 30 % lavere end i Unionen. Disse data bekræfter, at der i løbet af undersøgelsesperioden var en betydelig forskel mellem de to markeder, og at priserne på EU-markedet var højere end på det amerikanske marked. Når der tages højde for mætningen på de andre amerikanske eksportmarkeder og prisniveauerne i EU, vil foranstaltningernes bortfald udgøre et betydeligt incitament til at øge eksporten til Unionen, hvis denne prisforskel fastholdes i den nærmeste fremtid.

Det skal i denne henseende bemærkes, at det som anført i betragtning 48 fremgår af de relevante data fra perioden efter undersøgelsesperioden, at de amerikanske priser som følge af den verdensomspændende krise oversteg EU-priserne i perioden efter undersøgelsesperioden.

| (44) | På grundlag af data vedrørende undersøgelsesperioden og i betragtning af den ikke uvæsentlige prisforskel mellem USA og Unionen for industrielle brugere, der udgør størstedelen af kunderne, ville de gældende foranstaltningers bortfald give et betydeligt incitament til at skifte fra salg i USA til salg i Unionen. Under alle omstændigheder har dette billede ændret sig i perioden efter undersøgelsesperioden, og for de fleste produkttyper ville den amerikanske eksport kun foregå til konkurrencedygtige priser, hvis der anvendes dumpingpriser (jf. betragtning 48 nedenfor). |
| --- | --- |

(44)

På grundlag af data vedrørende undersøgelsesperioden og i betragtning af den ikke uvæsentlige prisforskel mellem USA og Unionen for industrielle brugere, der udgør størstedelen af kunderne, ville de gældende foranstaltningers bortfald give et betydeligt incitament til at skifte fra salg i USA til salg i Unionen. Under alle omstændigheder har dette billede ændret sig i perioden efter undersøgelsesperioden, og for de fleste produkttyper ville den amerikanske eksport kun foregå til konkurrencedygtige priser, hvis der anvendes dumpingpriser (jf. betragtning 48 nedenfor).

| (45) | Undersøgelsen viste, at de vigtigste eksportmarkeder for USA i undersøgelsesperioden var Canada, Mexico, Brasilien og Unionen. Hvad angår salgspriserne er de amerikanske eksportpriser til tredjelande generelt højere end på det amerikanske hjemmemarked, og de amerikanske eksportpriser til Unionen er generelt højere end til resten af verden. Selv om ovenstående delvis kan tilskrives de lavere eksportmængder (lavere mængder medfører som regel højere priser), bekræfter det ligeledes eksportmarkedernes betydning for de amerikanske producenter, der altid kan forvente højere priser og derfor betragte disse markeder som meget attraktive i tilfælde af problemer, f.eks. i form af for stort udbud/overkapacitet eller faldende efterspørgsel på det amerikanske hjemmemarked. |
| --- | --- |

(45)

Undersøgelsen viste, at de vigtigste eksportmarkeder for USA i undersøgelsesperioden var Canada, Mexico, Brasilien og Unionen. Hvad angår salgspriserne er de amerikanske eksportpriser til tredjelande generelt højere end på det amerikanske hjemmemarked, og de amerikanske eksportpriser til Unionen er generelt højere end til resten af verden. Selv om ovenstående delvis kan tilskrives de lavere eksportmængder (lavere mængder medfører som regel højere priser), bekræfter det ligeledes eksportmarkedernes betydning for de amerikanske producenter, der altid kan forvente højere priser og derfor betragte disse markeder som meget attraktive i tilfælde af problemer, f.eks. i form af for stort udbud/overkapacitet eller faldende efterspørgsel på det amerikanske hjemmemarked.

| (46) | Priserne på ethanolamin var generelt faldende i slutningen af 2008 fra det højeste niveau nogensinde i tredje kvartal og i begyndelsen af fjerde kvartal 2008. Herefter faldt priserne som følge af en svag efterspørgsel og meget lavere ethylenomkostninger (18). At dette fald i priserne også gjorde sig gældende på de traditionelle amerikanske eksportmarkeder som Canada, Mexico eller Brasilien er også indlysende (19), hvilket viser, at priserne i perioden efter undersøgelsesperioden på de traditionelle amerikanske eksportmarkeder er lavere end i Unionen. |
| --- | --- |

(46)

Priserne på ethanolamin var generelt faldende i slutningen af 2008 fra det højeste niveau nogensinde i tredje kvartal og i begyndelsen af fjerde kvartal 2008. Herefter faldt priserne som følge af en svag efterspørgsel og meget lavere ethylenomkostninger (18). At dette fald i priserne også gjorde sig gældende på de traditionelle amerikanske eksportmarkeder som Canada, Mexico eller Brasilien er også indlysende (19), hvilket viser, at priserne i perioden efter undersøgelsesperioden på de traditionelle amerikanske eksportmarkeder er lavere end i Unionen.

| (47) | Sammenfattende kan det siges, at markedet i USA i princippet er det vigtigste marked for begge samarbejdsvillige eksporterende producenter. Unionen og Canada (sidstnævnte har ingen produktion af ethanolamin) absorberer størstedelen af den amerikanske eksport af den pågældende vare, efterfulgt af Brasilien og Mexico. Omkring 20 % af den amerikanske produktion blev eksporteret i undersøgelsesperioden til priser, der generelt var højere end dem, der var gældende på det amerikanske hjemmemarked. I undersøgelsesperioden spillede salget til Unionen og resten af verden derfor stadig en vigtig rolle, hvad angår den overordnede brug og rentabilitet af den nominelle produktionskapacitet. Mens priserne har ændret sig betydeligt efter undersøgelsesperioden (jf. nedenfor), er der ingen tvivl om eksportmarkedernes fortsatte betydning for rentabiliteten og kapacitetsanvendelsen. Der er intet, der tyder på, at ovenstående ikke også finder anvendelse på de ikke-samarbejdsvillige amerikanske producenter. |
| --- | --- |

(47)

Sammenfattende kan det siges, at markedet i USA i princippet er det vigtigste marked for begge samarbejdsvillige eksporterende producenter. Unionen og Canada (sidstnævnte har ingen produktion af ethanolamin) absorberer størstedelen af den amerikanske eksport af den pågældende vare, efterfulgt af Brasilien og Mexico. Omkring 20 % af den amerikanske produktion blev eksporteret i undersøgelsesperioden til priser, der generelt var højere end dem, der var gældende på det amerikanske hjemmemarked. I undersøgelsesperioden spillede salget til Unionen og resten af verden derfor stadig en vigtig rolle, hvad angår den overordnede brug og rentabilitet af den nominelle produktionskapacitet. Mens priserne har ændret sig betydeligt efter undersøgelsesperioden (jf. nedenfor), er der ingen tvivl om eksportmarkedernes fortsatte betydning for rentabiliteten og kapacitetsanvendelsen. Der er intet, der tyder på, at ovenstående ikke også finder anvendelse på de ikke-samarbejdsvillige amerikanske producenter.

| (48) | Virkningerne af den seneste økonomiske krise på verdensplan forventes at have en afgørende rolle for udviklingen af kapaciteten og efterspørgslen på verdensplan i den nærmeste fremtid. DOW Chemical har gjort gældende, at krisen ikke vil have nogen særlig betydning for ethanolaminbranchen, at den nuværende krise er ved at flade ud, og at priserne forventes at stige igen i løbet af andet halvår 2009. EU-erhvervsgrenen gjorde på den anden side gældende, at efterspørgslen var faldet med 30 %, at deres priser var faldet drastisk, og at dette fald var større end prisfaldet for de relevante råmaterialer, der anvendes til produktionen af ethanolamin, herunder ethylenoxid og ammoniak.
  Man fandt ikke DOW Chemicals påstand særlig overbevisende. Historisk set har efterspørgslen hos visse slutbrugersektorer for den pågældende vare, f.eks. midler til personlig pleje, været påvirket negativt af økonomiske nedgangstider. Som allerede anført forventes virkningerne af den amerikanske lovgivning om træbehandling for efterspørgslen i USA at ebbe ud inden længe, mens de velkendte svagheder inden for bygge- og automobilsektorerne i både Europa og USA ikke synes — i det mindste inden for den nærmeste fremtid — at hjælpe på efterspørgslen efter den pågældende vare hverken fra cementsektoren eller automobilvæske-sektoren. Hertil kommer, at man også for tekstilprodukter i USA har observeret en faldende tendens over en periode med en udjævning i 2007. Alt i alt blev Dow Chemicals påstande vedrørende den økonomiske krise og den fremtidige prisudvikling ikke bekræftet af de offentligt tilgængelige oplysninger, der blev fremlagt i forbindelse med undersøgelsen. De tilgængelige oplysninger fra de førende fagblade bekræftede EU-erhvervsgrenens påstand om, at efterspørgslen var faldet væsentligt, i visse sektorer med helt op til 40 %.
  Det fremgår af de tilgængelige data fra perioden efter undersøgelsesperioden, at dumpingen er taget til i forhold til under undersøgelsesperioden. Som anført ovenfor var der i løbet af undersøgelsesperioden en betydelig forskel mellem EU-markedet og det amerikanske marked, idet priserne på EU-markedet var højere end på det amerikanske marked. Der blev således konstateret dumping for to amerikanske eksportører men ikke for den tredje. I slutningen af den oprindelige undersøgelsesperiode og i oktober 2008 var markedet helt tydeligt overophedet. Især steg de amerikanske priser betydeligt, og de overhalede EU-priserne for to ud af tre produkttyper (monoethanolamin og diethanolamin, der udgjorde 41 % af den amerikanske eksport), mens forskellen i forhold til triethanolamin blev kraftigt reduceret. Selv om priserne er faldet betydeligt siden oktober 2008, fremgår det af de seneste data, at priserne i USA fortsat er højere end i Europa, især for monoethanolamin og diethanolamin. Med andre ord vil enhver eksport fra USA til Europa skulle foregå til dumpingpriser, hvis man vil kunne konkurrere med Europæiske produkter på grundlag af prisen. |
| --- | --- |

(48)

Virkningerne af den seneste økonomiske krise på verdensplan forventes at have en afgørende rolle for udviklingen af kapaciteten og efterspørgslen på verdensplan i den nærmeste fremtid. DOW Chemical har gjort gældende, at krisen ikke vil have nogen særlig betydning for ethanolaminbranchen, at den nuværende krise er ved at flade ud, og at priserne forventes at stige igen i løbet af andet halvår 2009. EU-erhvervsgrenen gjorde på den anden side gældende, at efterspørgslen var faldet med 30 %, at deres priser var faldet drastisk, og at dette fald var større end prisfaldet for de relevante råmaterialer, der anvendes til produktionen af ethanolamin, herunder ethylenoxid og ammoniak.

Man fandt ikke DOW Chemicals påstand særlig overbevisende. Historisk set har efterspørgslen hos visse slutbrugersektorer for den pågældende vare, f.eks. midler til personlig pleje, været påvirket negativt af økonomiske nedgangstider. Som allerede anført forventes virkningerne af den amerikanske lovgivning om træbehandling for efterspørgslen i USA at ebbe ud inden længe, mens de velkendte svagheder inden for bygge- og automobilsektorerne i både Europa og USA ikke synes — i det mindste inden for den nærmeste fremtid — at hjælpe på efterspørgslen efter den pågældende vare hverken fra cementsektoren eller automobilvæske-sektoren. Hertil kommer, at man også for tekstilprodukter i USA har observeret en faldende tendens over en periode med en udjævning i 2007. Alt i alt blev Dow Chemicals påstande vedrørende den økonomiske krise og den fremtidige prisudvikling ikke bekræftet af de offentligt tilgængelige oplysninger, der blev fremlagt i forbindelse med undersøgelsen. De tilgængelige oplysninger fra de førende fagblade bekræftede EU-erhvervsgrenens påstand om, at efterspørgslen var faldet væsentligt, i visse sektorer med helt op til 40 %.

Det fremgår af de tilgængelige data fra perioden efter undersøgelsesperioden, at dumpingen er taget til i forhold til under undersøgelsesperioden. Som anført ovenfor var der i løbet af undersøgelsesperioden en betydelig forskel mellem EU-markedet og det amerikanske marked, idet priserne på EU-markedet var højere end på det amerikanske marked. Der blev således konstateret dumping for to amerikanske eksportører men ikke for den tredje. I slutningen af den oprindelige undersøgelsesperiode og i oktober 2008 var markedet helt tydeligt overophedet. Især steg de amerikanske priser betydeligt, og de overhalede EU-priserne for to ud af tre produkttyper (monoethanolamin og diethanolamin, der udgjorde 41 % af den amerikanske eksport), mens forskellen i forhold til triethanolamin blev kraftigt reduceret. Selv om priserne er faldet betydeligt siden oktober 2008, fremgår det af de seneste data, at priserne i USA fortsat er højere end i Europa, især for monoethanolamin og diethanolamin. Med andre ord vil enhver eksport fra USA til Europa skulle foregå til dumpingpriser, hvis man vil kunne konkurrere med Europæiske produkter på grundlag af prisen.

| (49) | Der mindes om, at der i undersøgelsesperioden blev konstateret dumping for en af de to samarbejdsvillige producenters vedkommende, selv om det dog var på et lavere niveau end i forbindelse med den tidligere fornyede undersøgelse. Der blev ligeledes konstateret dumping med hensyn til eksporterende producenter, der dog ikke var samarbejdsvillige. |
| --- | --- |

(49)

Der mindes om, at der i undersøgelsesperioden blev konstateret dumping for en af de to samarbejdsvillige producenters vedkommende, selv om det dog var på et lavere niveau end i forbindelse med den tidligere fornyede undersøgelse. Der blev ligeledes konstateret dumping med hensyn til eksporterende producenter, der dog ikke var samarbejdsvillige.

| (50) | Set i forhold til den tidligere fornyede undersøgelse er den amerikanske imports markedsandel faldet fra 16,7 % til 14 %. Der er fortsat en betydelig ledig kapacitet i USA, ca. 60 000 tons, hvilket dog er mindre end i forhold til den tidligere fornyede undersøgelse. Det skal bemærkes, at den lave udnyttelsesgrad i undersøgelsesperioden var et resultat af forskellige forhold af forbigående karakter, og at anvendelsen af den nominelle amerikanske kapacitet, der blev vurderet til 29 %, ikke kunne undersøges på grund af manglende samarbejdsvilje. Samtidig forventes efterspørgslen på markedet i USA at vokse lidt langsommere end i Unionen, og overskudskapaciteten i USA forventes først at blive absorberet i 2013. Desuden har de amerikanske producenter et incitament til at øge deres salg til Unionen, hvis foranstaltningerne bortfalder, eftersom det blev konstateret, at priserne i Unionen i en lang række tilfælde er højere end priserne på det amerikanske hjemmemarked eller ethvert andet eksportmarked, som de amerikanske producenter har leveret til i undersøgelsesperioden. Ovennævnte punkter viser, at der er et incitament for de amerikanske virksomheder til at øge deres tilstedeværelse på EU-markedet. Dette vil føre til for stort et udbud og efterfølgende prisfald, dvs. en større mængde dumpede importvarer end i undersøgelsesperioden. Sandsynligheden for fortsat/øget dumpingimport, der bygger på data fra undersøgelsesperioden, er endnu mere udtalt, hvis udviklingen efter undersøgelsesperioden tages i betragtning. Efter undersøgelsesperioden og som følge af den verdensomspændende økonomiske krise oversteg de amerikanske priser Unionens priser for en betydelig del af den pågældende vare, mens prisniveauet i resten af verden generelt er lavere. Udviklingen i perioden efter undersøgelsesperioden viser klart, at hvis de amerikanske producenter skulle konkurrere med EU-erhvervsgrenen, skulle deres produkter tilbydes til dumpingpriser i et endnu større omfang end i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(50)

Set i forhold til den tidligere fornyede undersøgelse er den amerikanske imports markedsandel faldet fra 16,7 % til 14 %. Der er fortsat en betydelig ledig kapacitet i USA, ca. 60 000 tons, hvilket dog er mindre end i forhold til den tidligere fornyede undersøgelse. Det skal bemærkes, at den lave udnyttelsesgrad i undersøgelsesperioden var et resultat af forskellige forhold af forbigående karakter, og at anvendelsen af den nominelle amerikanske kapacitet, der blev vurderet til 29 %, ikke kunne undersøges på grund af manglende samarbejdsvilje. Samtidig forventes efterspørgslen på markedet i USA at vokse lidt langsommere end i Unionen, og overskudskapaciteten i USA forventes først at blive absorberet i 2013. Desuden har de amerikanske producenter et incitament til at øge deres salg til Unionen, hvis foranstaltningerne bortfalder, eftersom det blev konstateret, at priserne i Unionen i en lang række tilfælde er højere end priserne på det amerikanske hjemmemarked eller ethvert andet eksportmarked, som de amerikanske producenter har leveret til i undersøgelsesperioden. Ovennævnte punkter viser, at der er et incitament for de amerikanske virksomheder til at øge deres tilstedeværelse på EU-markedet. Dette vil føre til for stort et udbud og efterfølgende prisfald, dvs. en større mængde dumpede importvarer end i undersøgelsesperioden. Sandsynligheden for fortsat/øget dumpingimport, der bygger på data fra undersøgelsesperioden, er endnu mere udtalt, hvis udviklingen efter undersøgelsesperioden tages i betragtning. Efter undersøgelsesperioden og som følge af den verdensomspændende økonomiske krise oversteg de amerikanske priser Unionens priser for en betydelig del af den pågældende vare, mens prisniveauet i resten af verden generelt er lavere. Udviklingen i perioden efter undersøgelsesperioden viser klart, at hvis de amerikanske producenter skulle konkurrere med EU-erhvervsgrenen, skulle deres produkter tilbydes til dumpingpriser i et endnu større omfang end i undersøgelsesperioden.

| (51) | Det kan konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping og risiko for en forøgelse af importmængden, som muligvis kan bevirke et pres i nedadgående retning på Unionens priser — i hvert fald frem til 2013 — hvis foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(51)

Det kan konkluderes, at der er sandsynlighed for fortsat dumping og risiko for en forøgelse af importmængden, som muligvis kan bevirke et pres i nedadgående retning på Unionens priser — i hvert fald frem til 2013 — hvis foranstaltningerne bortfalder.

D.   DEFINITION AF EU-ERHVERVSGRENEN

| (52) | Klagen blev indgivet af fire kendte ethanolaminproducenter i Unionen, der repræsenterer en væsentlig del af den samlede kendte EU-produktion af den samme vare, i dette tilfælde over 95 %. |
| --- | --- |

(52)

Klagen blev indgivet af fire kendte ethanolaminproducenter i Unionen, der repræsenterer en væsentlig del af den samlede kendte EU-produktion af den samme vare, i dette tilfælde over 95 %.

| (53) | De fire ansøgende EU-producenter samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen. En anden EU-producent, LUKOIL Neftochim Bourgas AD, støttede klagen i sin egenskab af EU-producent, men besvarede ikke spørgeskemaet og indgav ingen yderligere oplysninger eller data. De ansøgende EU-producenter har produktionsanlæg i Frankrig, Tyskland, Sverige og Belgien. |
| --- | --- |

(53)

De fire ansøgende EU-producenter samarbejdede fuldt ud i undersøgelsen. En anden EU-producent, LUKOIL Neftochim Bourgas AD, støttede klagen i sin egenskab af EU-producent, men besvarede ikke spørgeskemaet og indgav ingen yderligere oplysninger eller data. De ansøgende EU-producenter har produktionsanlæg i Frankrig, Tyskland, Sverige og Belgien.

| (54) | Det skal bemærkes, at en af EU-producenterne, INEOS Oxide Ltd, også har produktinteresser i USA. I forbindelse med undersøgelsen erklærede denne producent, at han betragtede sig selv som en decideret EU-producent. I undersøgelsesperioden importerede virksomheden den pågældende vare fra sin forretningsmæssigt forbundne amerikanske producent, men importandelen i forhold til dens EU-produktion er mindre end 10 %. Ifølge de tilgængelige oplysninger har denne producent desuden planer om at udvide sin kapacitet i Unionen inden udgangen af 2010. Denne virksomhed kan i henhold til ovenstående betragtes som en decideret EU-producent, eftersom virksomhedens import ikke er dens væsentligste forretningsaktivitet. Det anses derfor ikke for hensigtsmæssigt at udelukke denne producent fra definitionen af EU-erhvervsgrenen i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, litra a). |
| --- | --- |

(54)

Det skal bemærkes, at en af EU-producenterne, INEOS Oxide Ltd, også har produktinteresser i USA. I forbindelse med undersøgelsen erklærede denne producent, at han betragtede sig selv som en decideret EU-producent. I undersøgelsesperioden importerede virksomheden den pågældende vare fra sin forretningsmæssigt forbundne amerikanske producent, men importandelen i forhold til dens EU-produktion er mindre end 10 %. Ifølge de tilgængelige oplysninger har denne producent desuden planer om at udvide sin kapacitet i Unionen inden udgangen af 2010. Denne virksomhed kan i henhold til ovenstående betragtes som en decideret EU-producent, eftersom virksomhedens import ikke er dens væsentligste forretningsaktivitet. Det anses derfor ikke for hensigtsmæssigt at udelukke denne producent fra definitionen af EU-erhvervsgrenen i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, litra a).

| (55) | På dette grundlag er de fire EU-producenter BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH og Akzo Nobel Functional Chemicals AB, og de udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De er herefter benævnt »EU-erhvervsgrenen«. |
| --- | --- |

(55)

På dette grundlag er de fire EU-producenter BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH og Akzo Nobel Functional Chemicals AB, og de udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4. De er herefter benævnt »EU-erhvervsgrenen«.

| (56) | Undersøgelsen viste i lighed med den tidligere fornyede undersøgelse, at en del af produktionen af ethanolamin i Unionen er bestemt til intern brug eller det bundne marked. Tre af de fire virksomheder tilhørende EU-erhvervsgrenen producerer til det bundne marked. Undersøgelsen bekræftede, at EU-erhvervsgrenen ikke køber den pågældende vare med henblik på det bundne marked fra uafhængige parter inden eller uden for Unionen, og at den bundne produktion anvendes til produktion af andre produkter i senere omsætningsled. Ethanolamin bestemt til det bundne marked anses derfor ikke for at konkurrere med ethanolamin, der på anden måde er til rådighed i Unionen (»det frie marked«). |
| --- | --- |

(56)

Undersøgelsen viste i lighed med den tidligere fornyede undersøgelse, at en del af produktionen af ethanolamin i Unionen er bestemt til intern brug eller det bundne marked. Tre af de fire virksomheder tilhørende EU-erhvervsgrenen producerer til det bundne marked. Undersøgelsen bekræftede, at EU-erhvervsgrenen ikke køber den pågældende vare med henblik på det bundne marked fra uafhængige parter inden eller uden for Unionen, og at den bundne produktion anvendes til produktion af andre produkter i senere omsætningsled. Ethanolamin bestemt til det bundne marked anses derfor ikke for at konkurrere med ethanolamin, der på anden måde er til rådighed i Unionen (»det frie marked«).

E.   SITUATIONEN PÅ EU-MARKEDET

1.   EU-forbruget

| (57) | Unionens forbrug blev fastslået på grundlag af en kombination af mængden af EU-producenternes egenproduktion bestemt til frit salg på EU-markedet og til bunden anvendelse af producenterne selv og mængden af importerede varer fra tredjelande til EU-markedet, minus EU-producenternes eksport. Estimationerne for den ikke-samarbejdsvillige producent, der repræsenterer en meget lille del af EU-produktionen, blev også tilføjet. |
| --- | --- |

(57)

Unionens forbrug blev fastslået på grundlag af en kombination af mængden af EU-producenternes egenproduktion bestemt til frit salg på EU-markedet og til bunden anvendelse af producenterne selv og mængden af importerede varer fra tredjelande til EU-markedet, minus EU-producenternes eksport. Estimationerne for den ikke-samarbejdsvillige producent, der repræsenterer en meget lille del af EU-produktionen, blev også tilføjet.

| (58) | På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:









  Forbrug
  (tons) | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I alt | 439 521 | 438 872 | 479 361 | 475 269 |
| Indeks | 100 | 100 | 109 | 108 |
| Bunden brug | 248 994 | 246 857 | 243 995 | 206 982 |
| Indeks | 100 | 99 | 98 | 83 |
| Frit marked | 190 505 | 192 010 | 235 461 | 268 386 |
| Indeks | 100 | 101 | 124 | 141 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat. |

(58)

På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:

Forbrug

(tons)

2005

2006

2007

UP

I alt

439 521

438 872

479 361

475 269

Indeks

100

100

109

108

Bunden brug

248 994

246 857

243 995

206 982

Indeks

100

99

98

83

Frit marked

190 505

192 010

235 461

268 386

Indeks

100

101

124

141

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat.

| (59) | Forbruget på det frie marked steg med 41 % i løbet af den betragtede periode, idet den mest markante stigning fandt sted mellem 2007 og undersøgelsesperioden. Hvad angår det bundne marked faldt forbruget med 17 %. |
| --- | --- |

(59)

Forbruget på det frie marked steg med 41 % i løbet af den betragtede periode, idet den mest markante stigning fandt sted mellem 2007 og undersøgelsesperioden. Hvad angår det bundne marked faldt forbruget med 17 %.

2.   Import fra USA

| (60) | Mængden af import af den pågældende vare til Unionen fra USA faldt med 16 % i den betragtede periode. Man har dog kunnet konstatere en mindre stigning i importen fra 2007 og frem til undersøgelsesperioden. Alt i alt øgede de amerikanske producenter ikke deres eksport til Unionen, på grund af i) operationelle problemer (de materielle konsekvenser af orkaner for den amerikanske produktion og eksport) og det efterfølgende behov for at opfylde behovet på det amerikanske hjemmemarked og ii) stramningen af det globale udbud og den globale efterspørgsel som følge af produktionssvigt i andre dele af verden og de øgede forretningsmuligheder ved at anvende råmaterialerne til at producere monoethylenglycol i stedet for ethanolamin. I løbet af den betragtede periode standsede en af de amerikanske producenter desuden næsten sin eksport til Unionen, hvilket bidrog til det konstaterede fald. Det skal ligeledes bemærkes, at en betydelig del af importen fra USA i undersøgelsesperioden ikke blev dumpet.









  Import
  (tons) | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den pågældende vare | 44 912 | 39 641 | 35 892 | 37 583 |
| Indeks | 100 | 88 | 80 | 84 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat. |

(60)

Mængden af import af den pågældende vare til Unionen fra USA faldt med 16 % i den betragtede periode. Man har dog kunnet konstatere en mindre stigning i importen fra 2007 og frem til undersøgelsesperioden. Alt i alt øgede de amerikanske producenter ikke deres eksport til Unionen, på grund af i) operationelle problemer (de materielle konsekvenser af orkaner for den amerikanske produktion og eksport) og det efterfølgende behov for at opfylde behovet på det amerikanske hjemmemarked og ii) stramningen af det globale udbud og den globale efterspørgsel som følge af produktionssvigt i andre dele af verden og de øgede forretningsmuligheder ved at anvende råmaterialerne til at producere monoethylenglycol i stedet for ethanolamin. I løbet af den betragtede periode standsede en af de amerikanske producenter desuden næsten sin eksport til Unionen, hvilket bidrog til det konstaterede fald. Det skal ligeledes bemærkes, at en betydelig del af importen fra USA i undersøgelsesperioden ikke blev dumpet.

Import

(tons)

2005

2006

2007

UP

Den pågældende vare

44 912

39 641

35 892

37 583

Indeks

100

88

80

84

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat.

| (61) | Den gennemsnitlige importpris steg støt i hele den betragtede periode. Samlet set var den gennemsnitlige importpris fra USA altid lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris.









  Gennemsnitlig importpris pr. ton
  (EUR) | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den pågældende vare | 825 | 974 | 1 000 | 1 114 |
| Indeks | 100 | 118 | 121 | 135 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat. |

(61)

Den gennemsnitlige importpris steg støt i hele den betragtede periode. Samlet set var den gennemsnitlige importpris fra USA altid lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitspris.

Gennemsnitlig importpris pr. ton

(EUR)

2005

2006

2007

UP

Den pågældende vare

825

974

1 000

1 114

Indeks

100

118

121

135

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat.

| (62) | Markedsandelen for importerede varer fra USA faldt med 9,6 procentpoint i den betragtede periode. Denne udvikling kunne igen tilskrives de problemer, der er beskrevet i betragtning 60.









  Amerikansk markedsandel | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Den pågældende vare | 23,6 % | 20,6 % | 15,2 % | 14 % |
| Indeks | 100 | 88 | 65 | 59 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat. |

(62)

Markedsandelen for importerede varer fra USA faldt med 9,6 procentpoint i den betragtede periode. Denne udvikling kunne igen tilskrives de problemer, der er beskrevet i betragtning 60.

Amerikansk markedsandel

2005

2006

2007

UP

Den pågældende vare

23,6 %

20,6 %

15,2 %

14 %

Indeks

100

88

65

59

Kilde: Spørgeskemabesvarelser og Eurostat.

| (63) | Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de to samarbejdsvillige eksporterende producenters importpriser, som de anvender over for uafhængige kunder, sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for sammenlignelige produkttyper i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens priser justeredes til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Unionens grænse, plus toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter. |
| --- | --- |

(63)

Med henblik på at analysere prisunderbuddet blev de to samarbejdsvillige eksporterende producenters importpriser, som de anvender over for uafhængige kunder, sammenlignet med EU-erhvervsgrenens priser på grundlag af vejede gennemsnit for sammenlignelige produkttyper i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens priser justeredes til ab fabrik-niveau og sammenlignet med cif-importprisen, Unionens grænse, plus toldafgifter. Prissammenligningen blev foretaget for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering og efter fradrag af rabatter og dekorter.

| (64) | Der blev på grundlag af ovenstående metode ikke konstateret noget underbud i forhold til EU-erhvervsgrenens salgspriser. |
| --- | --- |

(64)

Der blev på grundlag af ovenstående metode ikke konstateret noget underbud i forhold til EU-erhvervsgrenens salgspriser.

3.   Import fra andre tredjelande

| (65) | Importen fra andre tredjelande steg støt i den betragtede periode og toppede i 2007 og var faldende i perioden mellem 2007 og undersøgelsesperioden. I den betragtede periode forblev importen dog betydeligt lavere end importen fra USA. De vigtigste andre eksporterende lande er Rusland, Mexico, Iran og Taiwan. Ud over Rusland, hvis eksport er steget støt, har alle de øvrige landes udvikling med hensyn til eksport været usammenhængende med stigende og faldende mængder fra år til år.









  Import fra andre lande | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tons | 7 862 | 16 021 | 23 086 | 19 644 |
| Indeks | 100 | 204 | 294 | 250 |
| Markedsandel | 4,1 % | 8,3 % | 9,8 % | 7,3 % |
| Indeks | 100 | 202 | 238 | 177 |
| Importpris (EUR/ton) | 1 215 | 1 177 | 1 402 | 1 459 |
| Indeks | 100 | 97 | 115 | 120 |
| Kilde: Eurostat |

(65)

Importen fra andre tredjelande steg støt i den betragtede periode og toppede i 2007 og var faldende i perioden mellem 2007 og undersøgelsesperioden. I den betragtede periode forblev importen dog betydeligt lavere end importen fra USA. De vigtigste andre eksporterende lande er Rusland, Mexico, Iran og Taiwan. Ud over Rusland, hvis eksport er steget støt, har alle de øvrige landes udvikling med hensyn til eksport været usammenhængende med stigende og faldende mængder fra år til år.

Import fra andre lande

2005

2006

2007

UP

Tons

7 862

16 021

23 086

19 644

Indeks

100

204

294

250

Markedsandel

4,1 %

8,3 %

9,8 %

7,3 %

Indeks

100

202

238

177

Importpris (EUR/ton)

1 215

1 177

1 402

1 459

Indeks

100

97

115

120

Kilde: Eurostat

4.   EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

| (66) | Som bekendt producerer EU-erhvervsgrenen også til det bundne marked. Nedenstående indikatorer er blevet etableret på grundlag af både salget på det frie marked og den bundne anvendelse: lagerbeholdning, produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital, beskæftigelse, produktivitet og lønninger. De resterende indikatorer, herunder salg og fortjeneste, vedrører salg på det frie marked. Når det tages i betragtning, hvorledes det bundne marked udvikler sig, nemlig at det bundne forbrug i høj grad er i overensstemmelse med udviklingen af salget på det frie marked, kan resultaterne vedrørende det bundne marked ekstrapoleres. |
| --- | --- |

(66)

Som bekendt producerer EU-erhvervsgrenen også til det bundne marked. Nedenstående indikatorer er blevet etableret på grundlag af både salget på det frie marked og den bundne anvendelse: lagerbeholdning, produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, investeringsafkast, likviditet, evnen til at rejse kapital, beskæftigelse, produktivitet og lønninger. De resterende indikatorer, herunder salg og fortjeneste, vedrører salg på det frie marked. Når det tages i betragtning, hvorledes det bundne marked udvikler sig, nemlig at det bundne forbrug i høj grad er i overensstemmelse med udviklingen af salget på det frie marked, kan resultaterne vedrørende det bundne marked ekstrapoleres.

| (67) | I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens produktion og kapacitet gradvist med 13 %. EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse forblev stabil på et højt niveau lige under 90 %. Ifølge de tilgængelige oplysninger er graden af kapacitetsudnyttelse tæt på det maksimale for den pågældende erhvervsgren. Den parallelle stigning i produktion og kapacitet, der under alle omstændigheder forblev lavere end det stigende EU-forbrug, bekræfter, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at udnytte de gældende foranstaltninger og drage fordel af den stigende efterspørgsel efter den pågældende vare (der tilskrives den stigende efterspørgsel i de forskellige aftagerindustrier, der anvender ethanolamin). | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (tons) | 375 119 | 371 688 | 407 744 | 424 526 |
| Indeks | 100 | 99 | 109 | 113 |
| Kapacitet (tons) | 424 000 | 432 000 | 458 000 | 477 000 |
| Indeks | 100 | 102 | 108 | 113 |
| Kapacitetsudnyttelse | 88 % | 86 % | 89 % | 89 % |
| Indeks | 100 | 97 | 101 | 101 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(67)

I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens produktion og kapacitet gradvist med 13 %. EU-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse forblev stabil på et højt niveau lige under 90 %. Ifølge de tilgængelige oplysninger er graden af kapacitetsudnyttelse tæt på det maksimale for den pågældende erhvervsgren. Den parallelle stigning i produktion og kapacitet, der under alle omstændigheder forblev lavere end det stigende EU-forbrug, bekræfter, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at udnytte de gældende foranstaltninger og drage fordel af den stigende efterspørgsel efter den pågældende vare (der tilskrives den stigende efterspørgsel i de forskellige aftagerindustrier, der anvender ethanolamin).

2005

2006

2007

UP

Produktion (tons)

375 119

371 688

407 744

424 526

Indeks

100

99

109

113

Kapacitet (tons)

424 000

432 000

458 000

477 000

Indeks

100

102

108

113

Kapacitetsudnyttelse

88 %

86 %

89 %

89 %

Indeks

100

97

101

101

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (68) | EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger steg også i overensstemmelse den generelle stigning i EU-forbruget. Dette betragtes under alle omstændigheder ikke som en særlig meningsfuld indikator, fordi ethanolaminproduktionen er kundespecifik og for det meste baseret på langvarige kontrakter, der som regel indgås i slutningen af kalenderåret. | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lagre (tons) | 8 906 | 10 113 | 9 250 | 11 097 |
| Indeks | 100 | 114 | 104 | 125 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(68)

EU-erhvervsgrenens lagerbeholdninger steg også i overensstemmelse den generelle stigning i EU-forbruget. Dette betragtes under alle omstændigheder ikke som en særlig meningsfuld indikator, fordi ethanolaminproduktionen er kundespecifik og for det meste baseret på langvarige kontrakter, der som regel indgås i slutningen af kalenderåret.

2005

2006

2007

UP

Lagre (tons)

8 906

10 113

9 250

11 097

Indeks

100

114

104

125

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (69) | I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens salg betydeligt (op til 54 %). Som følge af den parallelle betydelige stigning i forbruget på Unionens frie marked var stigningen i EU-erhvervsgrenens markedsandel imidlertid ret begrænset (stigning på 6,4 procentpoint) i den betragtede periode. Disse tendenser bekræfter, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at drage fordel af de gældende foranstaltninger. EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris for sin egen produktion steg med 31 % i den betragtede periode. Dette forhold afspejler den betydelige stigning i priserne på de råmaterialer, der anvendes i produktionen af ethanolamin, men også en øget rentabilitet, især i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(69)

I løbet af den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens salg betydeligt (op til 54 %). Som følge af den parallelle betydelige stigning i forbruget på Unionens frie marked var stigningen i EU-erhvervsgrenens markedsandel imidlertid ret begrænset (stigning på 6,4 procentpoint) i den betragtede periode. Disse tendenser bekræfter, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at drage fordel af de gældende foranstaltninger. EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris for sin egen produktion steg med 31 % i den betragtede periode. Dette forhold afspejler den betydelige stigning i priserne på de råmaterialer, der anvendes i produktionen af ethanolamin, men også en øget rentabilitet, især i undersøgelsesperioden.

| (70) | Den konstaterede stigning i EU-erhvervsgrenens salgspriser er også i overensstemmelse med prisstigningen på verdensmarkedet for ethanolamin. Dette fænomen kan tilskrives en række ekstraordinære og midlertidige begivenheder, der fandt sted i den betragtede periode og især fra 2007 og frem til undersøgelsesperioden. På den ene side steg omkostningerne til råmaterialer (ethylenoxid, hovedsagelig et benzinbaseret derivat og ammoniak) betydeligt i denne periode. På den anden side har der på verdensmarkedet været en betydelig stramning i forholdet mellem af det globale udbud og den globale efterspørgsel i samme periode. Dette var resultatet af forskellige faktorer, bl.a. problemer i den amerikanske produktion og eksport på grund af orkaner, produktionsvanskeligheder i Asien, et stærkt opsving i efterspørgslen efter videreforarbejdede varer (landbrugskemikalier og mere præcist glyphosat), hvori ethanolamin indgår som råmateriale, og problemer i fremstillingen af produkter (især monoethylenglycol), hvor der anvendes samme råmaterialer som ved fremstillingen af ethanolamin, hvilket fik producenter af både monoethylenglycol og ethanolamin til midlertidigt at skifte til monoethylenglycol.









  Salg i Unionen af den samme vare til forbrug på det frie marked | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mængde (tons) | 132 003 | 130 575 | 169 403 | 203 090 |
| Indeks | 100 | 99 | 128 | 154 |
| Gennemsnitlige salgspriser (EUR/ton) | 1 044 | 1 141 | 1 189 | 1 366 |
| Indeks | 100 | 109 | 114 | 131 |
| Markedsandel | 69 % | 68 % | 72,9 % | 76,6 % |
| Indeks | 100 | 98 | 106 | 111 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(70)

Den konstaterede stigning i EU-erhvervsgrenens salgspriser er også i overensstemmelse med prisstigningen på verdensmarkedet for ethanolamin. Dette fænomen kan tilskrives en række ekstraordinære og midlertidige begivenheder, der fandt sted i den betragtede periode og især fra 2007 og frem til undersøgelsesperioden. På den ene side steg omkostningerne til råmaterialer (ethylenoxid, hovedsagelig et benzinbaseret derivat og ammoniak) betydeligt i denne periode. På den anden side har der på verdensmarkedet været en betydelig stramning i forholdet mellem af det globale udbud og den globale efterspørgsel i samme periode. Dette var resultatet af forskellige faktorer, bl.a. problemer i den amerikanske produktion og eksport på grund af orkaner, produktionsvanskeligheder i Asien, et stærkt opsving i efterspørgslen efter videreforarbejdede varer (landbrugskemikalier og mere præcist glyphosat), hvori ethanolamin indgår som råmateriale, og problemer i fremstillingen af produkter (især monoethylenglycol), hvor der anvendes samme råmaterialer som ved fremstillingen af ethanolamin, hvilket fik producenter af både monoethylenglycol og ethanolamin til midlertidigt at skifte til monoethylenglycol.

Salg i Unionen af den samme vare til forbrug på det frie marked

2005

2006

2007

UP

Mængde (tons)

132 003

130 575

169 403

203 090

Indeks

100

99

128

154

Gennemsnitlige salgspriser (EUR/ton)

1 044

1 141

1 189

1 366

Indeks

100

109

114

131

Markedsandel

69 %

68 %

72,9 %

76,6 %

Indeks

100

98

106

111

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (71) | I løbet af den betragtede periode forbedrede EU-erhvervsgrenen sin rentabilitet betydeligt. Denne forbedring skal ses på baggrund af stigningen i ethanolaminpriserne på verdensplan, en af de amerikanske producenters beslutning om næsten at stoppe sin eksport til Unionen, hvilket bidrog til den faldende import fra USA, og en stigende efterspørgsel efter ethanolamin både i Unionen og på verdensplan. Sidstnævnte havde som følge en stigning i salgsmængden og en stigning i salgspriserne, som — i slutningen af undersøgelsesperioden — var mere fremtrædende end de tilsvarende stigninger i produktionsomkostningerne. | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-erhvervsgrenens rentabilitet | 10,1 % | 16 % | 15,8 % | 21,9 % |
| Indeks | 100 | 159 | 157 | 217 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(71)

I løbet af den betragtede periode forbedrede EU-erhvervsgrenen sin rentabilitet betydeligt. Denne forbedring skal ses på baggrund af stigningen i ethanolaminpriserne på verdensplan, en af de amerikanske producenters beslutning om næsten at stoppe sin eksport til Unionen, hvilket bidrog til den faldende import fra USA, og en stigende efterspørgsel efter ethanolamin både i Unionen og på verdensplan. Sidstnævnte havde som følge en stigning i salgsmængden og en stigning i salgspriserne, som — i slutningen af undersøgelsesperioden — var mere fremtrædende end de tilsvarende stigninger i produktionsomkostningerne.

2005

2006

2007

UP

EU-erhvervsgrenens rentabilitet

10,1 %

16 %

15,8 %

21,9 %

Indeks

100

159

157

217

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (72) | Investeringsniveauet viser en ikke-lineær udvikling i den betragtede periode. Investeringerne var dels nødvendige for vedligeholdelsen af deres produktionsanlæg og dels for mindre kapacitetsudvidelser for at kunne udnytte stigningen i forbruget og opfylde eksportbehovet. Investeringsafkastet, udtrykt som EU-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, udviste en betydelig forbedring i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens likviditet steg også betydeligt i den betragtede periode. | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringer (EUR) | 980 213 | 6 396 684 | 1 505 707 | 2 454 173 |
| Indeks | 100 | 654 | 154 | 250 |
| Afkast af nettoaktiverne | 45 % | 54 % | 55 % | 87 % |
| Indeks | 100 | 121 | 123 | 195 |
| Likviditet (EUR) | 22 831 675 | 34 807 468 | 36 971 471 | 55 859 958 |
| Indeks | 100 | 152 | 162 | 245 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(72)

Investeringsniveauet viser en ikke-lineær udvikling i den betragtede periode. Investeringerne var dels nødvendige for vedligeholdelsen af deres produktionsanlæg og dels for mindre kapacitetsudvidelser for at kunne udnytte stigningen i forbruget og opfylde eksportbehovet. Investeringsafkastet, udtrykt som EU-erhvervsgrenens nettofortjeneste og den bogførte nettoværdi af dens investeringer, udviste en betydelig forbedring i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenens likviditet steg også betydeligt i den betragtede periode.

2005

2006

2007

UP

Investeringer (EUR)

980 213

6 396 684

1 505 707

2 454 173

Indeks

100

654

154

250

Afkast af nettoaktiverne

45 %

54 %

55 %

87 %

Indeks

100

121

123

195

Likviditet (EUR)

22 831 675

34 807 468

36 971 471

55 859 958

Indeks

100

152

162

245

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (73) | Antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen, der beskæftiger sig med produktionen af den samme vare, steg en smule i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen var i stand til at kontrollere udviklingen af de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager i den betragtede periode. Produktiviteten, udtrykt som produceret mængde pr. arbejdstager, blev en smule forbedret i samme periode. Udviklingen inden for arbejdskraftomkostninger og produktivitet gjorde det nemmere at kontrollere produktionsomkostningerne og bidrog til at forbedre fortjenesten. | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beskæftigelse | 100 | 104 | 104 | 110 |
| Indeks | 100 | 103 | 104 | 110 |
| Produktivitet (tons pr. arbejdstager) | 3 749 | 3 591 | 3 916 | 3 858 |
| Indeks | 100 | 96 | 104 | 103 |
| Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) | 2 389 | 2 629 | 2 449 | 2 262 |
| Indeks | 100 | 110 | 103 | 95 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(73)

Antallet af ansatte i EU-erhvervsgrenen, der beskæftiger sig med produktionen af den samme vare, steg en smule i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen var i stand til at kontrollere udviklingen af de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. arbejdstager i den betragtede periode. Produktiviteten, udtrykt som produceret mængde pr. arbejdstager, blev en smule forbedret i samme periode. Udviklingen inden for arbejdskraftomkostninger og produktivitet gjorde det nemmere at kontrollere produktionsomkostningerne og bidrog til at forbedre fortjenesten.

2005

2006

2007

UP

Beskæftigelse

100

104

104

110

Indeks

100

103

104

110

Produktivitet (tons pr. arbejdstager)

3 749

3 591

3 916

3 858

Indeks

100

96

104

103

Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)

2 389

2 629

2 449

2 262

Indeks

100

110

103

95

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

| (74) | Dumpingen fortsatte i undersøgelsesperioden, men dog i et ringere omfang end det, der blev konstateret i forbindelse med den tidligere fornyede undersøgelse. |
| --- | --- |

(74)

Dumpingen fortsatte i undersøgelsesperioden, men dog i et ringere omfang end det, der blev konstateret i forbindelse med den tidligere fornyede undersøgelse.

| (75) | Som påvist ovenfor har EU-erhvervsgrenen rent faktisk haft mulighed for at rejse sig efter tidligere dumping, navnlig hvad angår rentabilitet, salg og markedsandel. |
| --- | --- |

(75)

Som påvist ovenfor har EU-erhvervsgrenen rent faktisk haft mulighed for at rejse sig efter tidligere dumping, navnlig hvad angår rentabilitet, salg og markedsandel.

| (76) | EU-erhvervsgrenens eksportmængder til tredjelande steg med 21 % i den betragtede periode. Denne betydelige forbedring startede i 2007 og fortsatte frem til undersøgelsesperioden og kunne hovedsagelig tilskrives opsvinget i efterspørgslen efter ethanolamin på de asiatiske markeder som følge af disse markeders produktionsvanskeligheder i samme periode. Eksportsalgspriserne har fulgt samme mønster som EU-priserne. Dette forhold tilskrives igen det forhold, at der i perioden mellem 2007 og undersøgelsesperioden var en betydelig stramning af forholdet mellem det globale udbud og den globale efterspørgsel. | 2005 | 2006 | 2007 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EU-erhvervsgrenens eksport (i tons) | 18 308 | 14 055 | 22 746 | 22 228 |
| Indeks | 100 | 77 | 124 | 121 |
| Eksportsalgspris | 1 223 | 1 293 | 1 241 | 1 689 |
| Indeks | 100 | 106 | 101 | 138 |
| Kilde: Spørgeskemabesvarelser. |

(76)

EU-erhvervsgrenens eksportmængder til tredjelande steg med 21 % i den betragtede periode. Denne betydelige forbedring startede i 2007 og fortsatte frem til undersøgelsesperioden og kunne hovedsagelig tilskrives opsvinget i efterspørgslen efter ethanolamin på de asiatiske markeder som følge af disse markeders produktionsvanskeligheder i samme periode. Eksportsalgspriserne har fulgt samme mønster som EU-priserne. Dette forhold tilskrives igen det forhold, at der i perioden mellem 2007 og undersøgelsesperioden var en betydelig stramning af forholdet mellem det globale udbud og den globale efterspørgsel.

2005

2006

2007

UP

EU-erhvervsgrenens eksport (i tons)

18 308

14 055

22 746

22 228

Indeks

100

77

124

121

Eksportsalgspris

1 223

1 293

1 241

1 689

Indeks

100

106

101

138

Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

5.   Konklusion om situationen på EU-markedet

| (77) | Forbruget af ethanolamin på EU-markedet steg med 41 %, mens importen fra USA faldt med 16 % i den betragtede periode. Samtidig kunne EU-erhvervsgrenen øge sin salgsmængde og sin tilsvarende markedsandel. |
| --- | --- |

(77)

Forbruget af ethanolamin på EU-markedet steg med 41 %, mens importen fra USA faldt med 16 % i den betragtede periode. Samtidig kunne EU-erhvervsgrenen øge sin salgsmængde og sin tilsvarende markedsandel.

| (78) | EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forbedredes i den betragtede periode. De relevante skadesindikatorer giver et billede af gode forhold med hensyn til forretningsresultater. EU-erhvervsgrenen kørte med en høj kapacitet, opnåede betydelige fortjenstmargener, fastholdt en stabil likviditet, øgede investeringerne og havde arbejdskraftomkostningerne under kontrol. EU-erhvervsgrenen var desuden i stand til at drage fordel af en række ekstraordinæare begivenheder, der fandt sted i perioden fra 2007 og frem til undersøgelsesperioden, og som fik priserne til at stige, hvilket påvirkede dens forretningsresultater i en positiv retning. |
| --- | --- |

(78)

EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forbedredes i den betragtede periode. De relevante skadesindikatorer giver et billede af gode forhold med hensyn til forretningsresultater. EU-erhvervsgrenen kørte med en høj kapacitet, opnåede betydelige fortjenstmargener, fastholdt en stabil likviditet, øgede investeringerne og havde arbejdskraftomkostningerne under kontrol. EU-erhvervsgrenen var desuden i stand til at drage fordel af en række ekstraordinæare begivenheder, der fandt sted i perioden fra 2007 og frem til undersøgelsesperioden, og som fik priserne til at stige, hvilket påvirkede dens forretningsresultater i en positiv retning.

| (79) | Det kunne — med henvisning til den positive udvikling af indikatorerne for EU-erhvervsgrenen — således ikke fastslås, at den fortsat led væsentlig skade. Det blev derfor undersøgt, om der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(79)

Det kunne — med henvisning til den positive udvikling af indikatorerne for EU-erhvervsgrenen — således ikke fastslås, at den fortsat led væsentlig skade. Det blev derfor undersøgt, om der er sandsynlighed for fornyet skade, hvis foranstaltningerne bortfalder.

F.   SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE

| (80) | Der henvises til, at der for to amerikanske eksporterende producenters vedkommende blev konstateret fortsat dumping i undersøgelsesperioden. En af de to eksportører samarbejdede ikke i undersøgelsen. I betragtning af, at denne virksomhed er underlagt de strengeste antidumpingforanstaltninger og samtidig er en betydelig producent på det amerikanske marked, ville den have det største incitament til at vende tilbage til EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(80)

Der henvises til, at der for to amerikanske eksporterende producenters vedkommende blev konstateret fortsat dumping i undersøgelsesperioden. En af de to eksportører samarbejdede ikke i undersøgelsen. I betragtning af, at denne virksomhed er underlagt de strengeste antidumpingforanstaltninger og samtidig er en betydelig producent på det amerikanske marked, ville den have det største incitament til at vende tilbage til EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder.

| (81) | Som beskrevet mere i detaljer i afsnit C blev der i forbindelse med undersøgelsen konstateret en række faktorer, der bekræfter sandsynligheden for en betydelig stigning i importdumpningen fra USA, hvis foranstaltningerne bortfalder. Disse faktorer er bl.a.:






  — | De amerikanske producenters ledige kapacitet på 60 000 tons, der ikke forventes at absorberes inden for den nærmeste fremtid. |
| --- | --- | --- |

(81)

Som beskrevet mere i detaljer i afsnit C blev der i forbindelse med undersøgelsen konstateret en række faktorer, der bekræfter sandsynligheden for en betydelig stigning i importdumpningen fra USA, hvis foranstaltningerne bortfalder. Disse faktorer er bl.a.:

—

De amerikanske producenters ledige kapacitet på 60 000 tons, der ikke forventes at absorberes inden for den nærmeste fremtid.

| — | Det forventes, at de traditionelle amerikanske eksportmarkeder bliver selvforsynende, hvilket vil tvinge amerikanske producenter til at eksportere til EU-markedet. Dette er især gældende for eksportmarkeder i Latinamerika og Asien (20). Som bekendt spiller de asiatiske markeder en betydelig rolle med hensyn til de amerikanske producenters mulighed for at afsætte deres overskud af ethanolamin. |
| --- | --- |

—

Det forventes, at de traditionelle amerikanske eksportmarkeder bliver selvforsynende, hvilket vil tvinge amerikanske producenter til at eksportere til EU-markedet. Dette er især gældende for eksportmarkeder i Latinamerika og Asien (20). Som bekendt spiller de asiatiske markeder en betydelig rolle med hensyn til de amerikanske producenters mulighed for at afsætte deres overskud af ethanolamin.

| — | Kina har for en række lande, herunder USA, pålagt en antidumpingtold på to ud af tre produkttyper. |
| --- | --- |

—

Kina har for en række lande, herunder USA, pålagt en antidumpingtold på to ud af tre produkttyper.

| — | Et pres som følge af den øgede produktion på grund af skiftet fra produktion af monoethylenglycol til ethanolamin. Overkapaciteten og de lave priser inden for monoethylenglycolsektoren vil få producenterne til at vælge produktionen af ethanolamin i stedet for monoethylenglycol, hvilket vil skabe mere kapacitet til produktion af ethanolamin og lægge et pres på priserne. |
| --- | --- |

—

Et pres som følge af den øgede produktion på grund af skiftet fra produktion af monoethylenglycol til ethanolamin. Overkapaciteten og de lave priser inden for monoethylenglycolsektoren vil få producenterne til at vælge produktionen af ethanolamin i stedet for monoethylenglycol, hvilket vil skabe mere kapacitet til produktion af ethanolamin og lægge et pres på priserne.

| — | Udviklingen af efterspørgslen efter ethanolamin i USA forventes at blive lavere end i andre dele af verden, herunder Unionen. |
| --- | --- |

—

Udviklingen af efterspørgslen efter ethanolamin i USA forventes at blive lavere end i andre dele af verden, herunder Unionen.

| — | Den gennemsnitlige vækstrate for efterspørgslen i Unionen forventes at blive højere end i USA, hvilket giver de amerikanske eksporterende producenter et øget incitament til at forsøge at eksportere til Unionen. |
| --- | --- |

—

Den gennemsnitlige vækstrate for efterspørgslen i Unionen forventes at blive højere end i USA, hvilket giver de amerikanske eksporterende producenter et øget incitament til at forsøge at eksportere til Unionen.

| — | Det fremgår af de tilgængelige oplysninger vedrørende en ikke-samarbejdsvillig amerikansk producent, at selv virksomheder, der ikke samarbejdede i undersøgelsen og havde minimeret deres eksport til Unionen, fortsat er yderst interesserede i at blive på EU-markedet og fremme deres eksportaktiviteter. |
| --- | --- |

—

Det fremgår af de tilgængelige oplysninger vedrørende en ikke-samarbejdsvillig amerikansk producent, at selv virksomheder, der ikke samarbejdede i undersøgelsen og havde minimeret deres eksport til Unionen, fortsat er yderst interesserede i at blive på EU-markedet og fremme deres eksportaktiviteter.

| (82) | Med udgangspunkt i ovenstående vil de amerikanske producenter være nødsaget til at finde flere kunder og den mest oplagte mulighed er at vende sig mod EU-markedet. |
| --- | --- |

(82)

Med udgangspunkt i ovenstående vil de amerikanske producenter være nødsaget til at finde flere kunder og den mest oplagte mulighed er at vende sig mod EU-markedet.

| (83) | EU-erhvervsgrenen klarede sig godt i undersøgelsesperioden. Dette kan forklares med den store efterspørgsel efter den pågældende vare, som overstiger udbuddet. Enhver stigning i importen af den allerede dumpede ethanolamin med oprindelse i USA vil imidlertid lægge et stort pres på EU-erhvervsgrenen og underminere dens resultater. |
| --- | --- |

(83)

EU-erhvervsgrenen klarede sig godt i undersøgelsesperioden. Dette kan forklares med den store efterspørgsel efter den pågældende vare, som overstiger udbuddet. Enhver stigning i importen af den allerede dumpede ethanolamin med oprindelse i USA vil imidlertid lægge et stort pres på EU-erhvervsgrenen og underminere dens resultater.

| (84) | Det skal ligeledes bemærkes, at ethanolamin er en råvare, dvs. at de forskellige produkttyper produceres i henhold til visse tekniske standarder, og produkter fra en bestemt kilde kan nemt erstattes med produkter fra en anden kilde. På et marked, der er kendetegnet ved for stort et udbud, vil konkurrencen hovedsagelig foregå på grundlag af prisen. |
| --- | --- |

(84)

Det skal ligeledes bemærkes, at ethanolamin er en råvare, dvs. at de forskellige produkttyper produceres i henhold til visse tekniske standarder, og produkter fra en bestemt kilde kan nemt erstattes med produkter fra en anden kilde. På et marked, der er kendetegnet ved for stort et udbud, vil konkurrencen hovedsagelig foregå på grundlag af prisen.

| (85) | På denne baggrund kan kombinationen af de ovenfor beskrevne faktorer forholdsvis hurtigt bringe den stærke efterspørgsel efter ethanolamin i fare og føre til en situation med for stort et udbud på EU-markedet. En stigning i dumpingimporten vil medføre et pres i nedadgående retning på salgspriserne og have en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens resultatbaserede indikatorer, herunder rentabiliteten. Hvis der måtte forekomme øget dumping, vil der blive konstateret prisunderbud. |
| --- | --- |

(85)

På denne baggrund kan kombinationen af de ovenfor beskrevne faktorer forholdsvis hurtigt bringe den stærke efterspørgsel efter ethanolamin i fare og føre til en situation med for stort et udbud på EU-markedet. En stigning i dumpingimporten vil medføre et pres i nedadgående retning på salgspriserne og have en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens resultatbaserede indikatorer, herunder rentabiliteten. Hvis der måtte forekomme øget dumping, vil der blive konstateret prisunderbud.

| (86) | Sandsynligheden for fornyet skade som beskrevet i foregående afsnit er endnu større, fordi ethanolaminmarkedet har ændret sig som følge af den økonomiske krise, der toppede i efteråret 2008. Mange nøgleparametre har ændret sig væsentligt, både for så vidt angår eksport og EU-erhvervsgrenens situation. Som beskrevet ovenfor fremgår det af de tilgængelige oplysninger, at der har været en stærk stigning i dumpingimporten i perioden efter undersøgelsesperioden som følge af, at de amerikanske prisniveauer for det to produkttyper ligger over Unionens prisniveauer, mens prisforskellen for den tredje type hurtigt er ved at forsvinde. I overensstemmelse med dette fremgik det af data fra Eurostat, at importen fra USA til Unionen i andet kvartal 2009 (dvs. 15 052 tons) foregik til priser, der lå 20 % under priserne i undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(86)

Sandsynligheden for fornyet skade som beskrevet i foregående afsnit er endnu større, fordi ethanolaminmarkedet har ændret sig som følge af den økonomiske krise, der toppede i efteråret 2008. Mange nøgleparametre har ændret sig væsentligt, både for så vidt angår eksport og EU-erhvervsgrenens situation. Som beskrevet ovenfor fremgår det af de tilgængelige oplysninger, at der har været en stærk stigning i dumpingimporten i perioden efter undersøgelsesperioden som følge af, at de amerikanske prisniveauer for det to produkttyper ligger over Unionens prisniveauer, mens prisforskellen for den tredje type hurtigt er ved at forsvinde. I overensstemmelse med dette fremgik det af data fra Eurostat, at importen fra USA til Unionen i andet kvartal 2009 (dvs. 15 052 tons) foregik til priser, der lå 20 % under priserne i undersøgelsesperioden.

| (87) | Uden nogen foranstaltninger ville en sådan øget dumpingimport ramme en betydeligt svækket EU-erhvervsgren. De offentligt tilgængelige oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, peger således på en reduceret efterspørgsel, reduceret salg og reducerede stordriftsfordele, uudnyttet produktionskapacitet, dårligere finansielle resultater osv. (21). Unionens ethanolaminmarked var som følge af den nuværende økonomiske krise præget af en svag efterspørgsel. EU-erhvervsgrenens producenter var derfor nødt til at reducere deres produktion. |
| --- | --- |

(87)

Uden nogen foranstaltninger ville en sådan øget dumpingimport ramme en betydeligt svækket EU-erhvervsgren. De offentligt tilgængelige oplysninger, der blev indsamlet i forbindelse med undersøgelsen, peger således på en reduceret efterspørgsel, reduceret salg og reducerede stordriftsfordele, uudnyttet produktionskapacitet, dårligere finansielle resultater osv. (21). Unionens ethanolaminmarked var som følge af den nuværende økonomiske krise præget af en svag efterspørgsel. EU-erhvervsgrenens producenter var derfor nødt til at reducere deres produktion.

| (88) | EU-erhvervsgrenen fungerer i øjeblikket med en kapacitetsudnyttelse på 70 %, hvilket er meget lavere end i undersøgelsesperioden, hvor den kørte med næsten fuld kapacitet. Desuden er EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldet med ca. 30 %, mens salgspriserne er faldet med 35-40 % i perioden efter undersøgelsesperioden. Samtidig fremgår det af produktionsomkostningernes og rentabilitetens udvikling i perioden efter undersøgelsesperioden, at der synes at være en alvorlig ubalance mellem omkostningerne til råvarer og ethanolaminpriserne, hvilket underminerer EU-erhvervsgrenens finansielle resultater yderligere. Faldet i omkostningerne til de to vigtigste råmaterialer til produktionen af ethanolamin (ethylen og ammoniak) i perioden efter undersøgelsesperioden har således været mindre end faldet i prisen på ethanolamin. Dette har ført til et alvorligt tab i EU-erhvervsgrenens fortjenstmargener, og den registrerer i øjeblikket enten deciderede tab eller etcifrede fortjenstmargener. |
| --- | --- |

(88)

EU-erhvervsgrenen fungerer i øjeblikket med en kapacitetsudnyttelse på 70 %, hvilket er meget lavere end i undersøgelsesperioden, hvor den kørte med næsten fuld kapacitet. Desuden er EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldet med ca. 30 %, mens salgspriserne er faldet med 35-40 % i perioden efter undersøgelsesperioden. Samtidig fremgår det af produktionsomkostningernes og rentabilitetens udvikling i perioden efter undersøgelsesperioden, at der synes at være en alvorlig ubalance mellem omkostningerne til råvarer og ethanolaminpriserne, hvilket underminerer EU-erhvervsgrenens finansielle resultater yderligere. Faldet i omkostningerne til de to vigtigste råmaterialer til produktionen af ethanolamin (ethylen og ammoniak) i perioden efter undersøgelsesperioden har således været mindre end faldet i prisen på ethanolamin. Dette har ført til et alvorligt tab i EU-erhvervsgrenens fortjenstmargener, og den registrerer i øjeblikket enten deciderede tab eller etcifrede fortjenstmargener.

| (89) | Med andre ord befinder EU-erhvervsgrenen sig ikke længere i en tilsyneladende stabil situation, men i en situation, hvor presset fra dumpingimporten højst sandsynligt vil udløse en farlig nedadgående spiral, som i høj grad vil være værre end antaget på grundlag af data fra undersøgelsesperioden. |
| --- | --- |

(89)

Med andre ord befinder EU-erhvervsgrenen sig ikke længere i en tilsyneladende stabil situation, men i en situation, hvor presset fra dumpingimporten højst sandsynligt vil udløse en farlig nedadgående spiral, som i høj grad vil være værre end antaget på grundlag af data fra undersøgelsesperioden.

| (90) | Ovenstående økonomiske situation har reduceret EU-erhvervsgrenens forretningsmuligheder. På den ene side vil EU-erhvervsgrenen ikke være i stand til at udvide sit kundegrundlag i Unionen, fordi der ikke er nogen tegn på, at dens vigtigste konkurrenter på EU-markedet (dvs. de amerikanske producenter) har standset deres eksport til Unionen. På den anden side synes det heller ikke muligt at fjerne noget af presset på EU-erhvervsgrenen ved at øge produktionen for den bundne anvendelse, da der ikke er noget, der peger på, at de økonomiske udsigter for videreforarbejdede produkter (som ethylenamin, herbicider og katalysatorer) kan udligne presset på ethanolaminmarkedet. |
| --- | --- |

(90)

Ovenstående økonomiske situation har reduceret EU-erhvervsgrenens forretningsmuligheder. På den ene side vil EU-erhvervsgrenen ikke være i stand til at udvide sit kundegrundlag i Unionen, fordi der ikke er nogen tegn på, at dens vigtigste konkurrenter på EU-markedet (dvs. de amerikanske producenter) har standset deres eksport til Unionen. På den anden side synes det heller ikke muligt at fjerne noget af presset på EU-erhvervsgrenen ved at øge produktionen for den bundne anvendelse, da der ikke er noget, der peger på, at de økonomiske udsigter for videreforarbejdede produkter (som ethylenamin, herbicider og katalysatorer) kan udligne presset på ethanolaminmarkedet.

| (91) | Hvis foranstaltningerne bortfalder, er der stor sandsynlighed for en betydelig forøgelse af den amerikanske dumpingimport i Unionen, som kun kan føre til fornyet skade. De amerikanske producenter er ved at miste deres traditionelle markeder, mens det for store udbud af monoethylenglycol vil føre til en øget ethanolaminproduktion, som det vil blive nødvendigt at sælge på andre markeder end det amerikanske. Den økonomiske krise har desuden påvirket EU-erhvervsgrenen, der er under pres fra den eksisterende amerikanske dumpingimport, uden at den har nogen andre reelle alternative løsninger til at modvirke den skadelige dumping end fortsat at anvende en antidumpingtold. Der var intet, der tyder på, at denne situation ikke vil blive forværret, hvis foranstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(91)

Hvis foranstaltningerne bortfalder, er der stor sandsynlighed for en betydelig forøgelse af den amerikanske dumpingimport i Unionen, som kun kan føre til fornyet skade. De amerikanske producenter er ved at miste deres traditionelle markeder, mens det for store udbud af monoethylenglycol vil føre til en øget ethanolaminproduktion, som det vil blive nødvendigt at sælge på andre markeder end det amerikanske. Den økonomiske krise har desuden påvirket EU-erhvervsgrenen, der er under pres fra den eksisterende amerikanske dumpingimport, uden at den har nogen andre reelle alternative løsninger til at modvirke den skadelige dumping end fortsat at anvende en antidumpingtold. Der var intet, der tyder på, at denne situation ikke vil blive forværret, hvis foranstaltningerne bortfalder.

G.   UNIONENS INTERESSER

1.   Indledende bemærkning

| (92) | Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville stride mod Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes, forhandlernes, grossisternes og de industrielle brugeres interesser, hvad angår den pågældende vare. |
| --- | --- |

(92)

Det blev i henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgt, om opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger ville stride mod Unionens interesser som helhed. Fastlæggelsen af Unionens interesser blev baseret på en vurdering af alle de forskellige parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes, forhandlernes, grossisternes og de industrielle brugeres interesser, hvad angår den pågældende vare.

| (93) | Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således analyserer en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(93)

Det bør erindres, at det i de tidligere undersøgelser blev fastslået, at det ikke var i strid med Unionens interesser at indføre foranstaltninger. Det skal desuden bemærkes, at den foreliggende undersøgelse er en udløbsundersøgelse og således analyserer en situation, hvor der allerede er indført antidumpingforanstaltninger.

| (94) | På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for, at man var nået til den konklusion, at der sandsynligvis fortsat vil finde dumping sted og blive forvoldt fornyet skade, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde. |
| --- | --- |

(94)

På dette grundlag blev det undersøgt, om der til trods for, at man var nået til den konklusion, at der sandsynligvis fortsat vil finde dumping sted og blive forvoldt fornyet skade, var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke ville være i Unionens interesse at opretholde foranstaltningerne i dette bestemte tilfælde.

2.   EU-erhvervsgrenens interesser

| (95) | Som bekendt er det blevet fastslået, at der stadig forekom dumping i undersøgelsesperioden, at der er sandsynlighed for fortsat dumping af den pågældende vare med oprindelse i USA, og at der er risiko for, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide skade. |
| --- | --- |

(95)

Som bekendt er det blevet fastslået, at der stadig forekom dumping i undersøgelsesperioden, at der er sandsynlighed for fortsat dumping af den pågældende vare med oprindelse i USA, og at der er risiko for, at EU-erhvervsgrenen igen vil lide skade.

| (96) | EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en levedygtig og konkurrencedygtig erhvervsgren, hvilket bekræftes af den positive udvikling for de fleste økonomiske indikatorers vedkommende. De tidligere antidumpingforanstaltninger bidrog til at genoprette rentabiliteten og gav mulighed for et tilstrækkeligt investeringsafkast. Dette kunne være til gavn for nye investeringer i 2010. Det er derfor i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde foranstaltningerne mod dumpingimporten fra USA. |
| --- | --- |

(96)

EU-erhvervsgrenen har vist sig at være en levedygtig og konkurrencedygtig erhvervsgren, hvilket bekræftes af den positive udvikling for de fleste økonomiske indikatorers vedkommende. De tidligere antidumpingforanstaltninger bidrog til at genoprette rentabiliteten og gav mulighed for et tilstrækkeligt investeringsafkast. Dette kunne være til gavn for nye investeringer i 2010. Det er derfor i EU-erhvervsgrenens interesse at opretholde foranstaltningerne mod dumpingimporten fra USA.

3.   Importørernes og forhandlernes/grossisternes interesser

| (97) | Da ingen af forhandlerne eller grossisterne udviste samarbejdsvilje, blev det konkluderet, at bortfald eller opretholdelse af foranstaltningerne ikke påvirker disse parter i nævneværdig grad. Det kunne på grundlag af undersøgelsen ikke konstateres, at der findes ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, eftersom al import til Unionen af den pågældende vare med oprindelse i USA foregår via importører, der er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i USA. |
| --- | --- |

(97)

Da ingen af forhandlerne eller grossisterne udviste samarbejdsvilje, blev det konkluderet, at bortfald eller opretholdelse af foranstaltningerne ikke påvirker disse parter i nævneværdig grad. Det kunne på grundlag af undersøgelsen ikke konstateres, at der findes ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, eftersom al import til Unionen af den pågældende vare med oprindelse i USA foregår via importører, der er forretningsmæssigt forbundet med eksporterende producenter i USA.

| (98) | Opretholdelse af foranstaltningerne vil ikke ændre den nuværende situation for de forretningsmæssigt forbundne importører, som ifølge undersøgelsen opnåede overskud i undersøgelsesperioden med margener, der er i overensstemmelse med de gældende markedsforhold. Under alle omstændigheder og i det mindste i det nævnte tilfælde er de forretningsmæssigt forbundne importørers interesser en integreret del af de eksporterende producenters interesser, eftersom sidstnævnte bestemmer de forretningsmæssigt forbundne importørers adfærd. Som bekendt er de eksporterende producenters interesser ikke omfattet af analysen af Unionens interesser. |
| --- | --- |

(98)

Opretholdelse af foranstaltningerne vil ikke ændre den nuværende situation for de forretningsmæssigt forbundne importører, som ifølge undersøgelsen opnåede overskud i undersøgelsesperioden med margener, der er i overensstemmelse med de gældende markedsforhold. Under alle omstændigheder og i det mindste i det nævnte tilfælde er de forretningsmæssigt forbundne importørers interesser en integreret del af de eksporterende producenters interesser, eftersom sidstnævnte bestemmer de forretningsmæssigt forbundne importørers adfærd. Som bekendt er de eksporterende producenters interesser ikke omfattet af analysen af Unionens interesser.

4.   De industrielle brugeres interesser

| (99) | Da opretholdelse af foranstaltningerne vil udgøre den tredje forlængelse af antidumpingforanstaltningerne, blev der i særlig grad fokuseret på de industrielle brugeres interesser. |
| --- | --- |

(99)

Da opretholdelse af foranstaltningerne vil udgøre den tredje forlængelse af antidumpingforanstaltningerne, blev der i særlig grad fokuseret på de industrielle brugeres interesser.

| (100) | Kun en bruger fra esterquat-industrien (blødgøringsmidler) gav sig til kende i forbindelse med denne undersøgelse. Esterquater produceres på grundlag af triethanolamin og bruges som blødgøringsmidler, der markedsføres af virksomheder som Unilever, Henkel, Colgate Palmolive, Procter & Gamble og Benckiser/Reckitt. I undersøgelsesperioden indkøbte den pågældende industrielle bruger ethanolamin fra både USA og EU-erhvervsgrenen. Importen fra denne industrielle bruger repræsenterede en lille del af USA's samlede import (fra 15 % til 25 % — det nøjagtige tal kan ikke oplyses af fortrolighedshensyn). |
| --- | --- |

(100)

Kun en bruger fra esterquat-industrien (blødgøringsmidler) gav sig til kende i forbindelse med denne undersøgelse. Esterquater produceres på grundlag af triethanolamin og bruges som blødgøringsmidler, der markedsføres af virksomheder som Unilever, Henkel, Colgate Palmolive, Procter & Gamble og Benckiser/Reckitt. I undersøgelsesperioden indkøbte den pågældende industrielle bruger ethanolamin fra både USA og EU-erhvervsgrenen. Importen fra denne industrielle bruger repræsenterede en lille del af USA's samlede import (fra 15 % til 25 % — det nøjagtige tal kan ikke oplyses af fortrolighedshensyn).

| (101) | Den eneste samarbejdsvillige industrielle bruger gjorde gældende, at EU-brugere også rammes af antidumpingforanstaltningerne, fordi de er afhængige af importen af ethanolamin som en ekstra kilde til at dække deres EU-efterspørgsel. Denne bruger gjorde ligeledes gældende, at EU-brugerne befinder sig på et prisfølsomt marked med en meget hård konkurrence og er under pres fra producenter i de efterfølgende produktionsled. De er ligeledes nødt til at købe råmaterialer til de lavest mulige priser for at minimere deres omkostninger. Ifølge denne industrielle bruger vil enhver stigning i prisen på ethanolamin således bringe deres aktiviteter i fare og underminere deres rentabilitet. Denne part konkluderede derfor, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke er i EU-erhvervsgrenens interesse, eftersom den ovenfor beskrevne situation vil blive forbedret, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder. |
| --- | --- |

(101)

Den eneste samarbejdsvillige industrielle bruger gjorde gældende, at EU-brugere også rammes af antidumpingforanstaltningerne, fordi de er afhængige af importen af ethanolamin som en ekstra kilde til at dække deres EU-efterspørgsel. Denne bruger gjorde ligeledes gældende, at EU-brugerne befinder sig på et prisfølsomt marked med en meget hård konkurrence og er under pres fra producenter i de efterfølgende produktionsled. De er ligeledes nødt til at købe råmaterialer til de lavest mulige priser for at minimere deres omkostninger. Ifølge denne industrielle bruger vil enhver stigning i prisen på ethanolamin således bringe deres aktiviteter i fare og underminere deres rentabilitet. Denne part konkluderede derfor, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke er i EU-erhvervsgrenens interesse, eftersom den ovenfor beskrevne situation vil blive forbedret, hvis antidumpingforanstaltningerne bortfalder.

| (102) | Det blev konstateret, at triethanolamin i undersøgelsesperioden repræsenterede en betydelig del (20-30 %) af den samlede esterquat-produktion for denne ene samarbejdsvillige industrielle bruger. Det er klart, at bortfald af antidumpingforanstaltninger i det mindste på kort sigt vil lette virksomhedens omkostningsbyrde, der er forbundet med prisen på triethanolamin som råmateriale. Når det tages i betragtning, at denne virksomhed indkøber store mængder triethanolamin fra EU-erhvervsgrenen, forventes den endelige virkning af enhver ændring af antidumpingforanstaltningerne imidlertid ikke at have nogen betydning for denne industrielle bruger. Kommissionen undersøgte i denne henseende virkningen af de gældende antidumpingforanstaltninger på virksomhedens omsætning for så vidt angår de esterquat-aktiviteter, hvor der anvendes ethanolamin, der er importeret fra USA. Det fremgår af de tilgængelige data, at den samlede virkning af antidumpingtolden er begrænset (mellem 1 % og 5 %, idet det nøjagtige tal ikke kan oplyses af fortrolighedshensyn) for så vidt angår virksomhedens omsætning. Dette forklarer, hvorfor virksomheden var i stand til at fortsætte sine forretningsaktiviteter inden for denne sektor til trods for en betydelig stigning i prisen på ethanolamin i perioden indtil undersøgelsesperioden og de gældende antidumpingforanstaltninger. Det skal ligeledes bemærkes, at esterquater kun repræsenterer en forholdsvis beskeden del af denne industrielle brugers samlede aktiviteter. |
| --- | --- |

(102)

Det blev konstateret, at triethanolamin i undersøgelsesperioden repræsenterede en betydelig del (20-30 %) af den samlede esterquat-produktion for denne ene samarbejdsvillige industrielle bruger. Det er klart, at bortfald af antidumpingforanstaltninger i det mindste på kort sigt vil lette virksomhedens omkostningsbyrde, der er forbundet med prisen på triethanolamin som råmateriale. Når det tages i betragtning, at denne virksomhed indkøber store mængder triethanolamin fra EU-erhvervsgrenen, forventes den endelige virkning af enhver ændring af antidumpingforanstaltningerne imidlertid ikke at have nogen betydning for denne industrielle bruger. Kommissionen undersøgte i denne henseende virkningen af de gældende antidumpingforanstaltninger på virksomhedens omsætning for så vidt angår de esterquat-aktiviteter, hvor der anvendes ethanolamin, der er importeret fra USA. Det fremgår af de tilgængelige data, at den samlede virkning af antidumpingtolden er begrænset (mellem 1 % og 5 %, idet det nøjagtige tal ikke kan oplyses af fortrolighedshensyn) for så vidt angår virksomhedens omsætning. Dette forklarer, hvorfor virksomheden var i stand til at fortsætte sine forretningsaktiviteter inden for denne sektor til trods for en betydelig stigning i prisen på ethanolamin i perioden indtil undersøgelsesperioden og de gældende antidumpingforanstaltninger. Det skal ligeledes bemærkes, at esterquater kun repræsenterer en forholdsvis beskeden del af denne industrielle brugers samlede aktiviteter.

| (103) | Udviklingen af priserne på triethanolamin i perioden efter undersøgelsesperioden og deres indvirkning på produktionsomkostningerne hos den eneste samarbejdsvillige industrielle bruger blev ligeledes undersøgt. Det skal igen i denne henseende bemærkes, at priserne på ethanolamin er faldet betydeligt efter undersøgelsesperioden. Når udviklingen af priserne på triethanolamin og omkostningsstrukturen for esterquat-aktiviteterne tages i betragtning, anses den virkning, som triethanolamin har haft for det færdige produkts samlede omkostninger, at have været faldende i perioden efter undersøgelsesperioden. Det fremgår af de tilgængelige data, at de faldende triethanolaminpriser for denne industrielle bruger kunne føre til et fald i triethanolaminomkostningerne på 20-25 %. Den tilsvarende virkning for de samlede produktionsomkostninger for færdigvarerne ville være en reduktion på 15-20 %. |
| --- | --- |

(103)

Udviklingen af priserne på triethanolamin i perioden efter undersøgelsesperioden og deres indvirkning på produktionsomkostningerne hos den eneste samarbejdsvillige industrielle bruger blev ligeledes undersøgt. Det skal igen i denne henseende bemærkes, at priserne på ethanolamin er faldet betydeligt efter undersøgelsesperioden. Når udviklingen af priserne på triethanolamin og omkostningsstrukturen for esterquat-aktiviteterne tages i betragtning, anses den virkning, som triethanolamin har haft for det færdige produkts samlede omkostninger, at have været faldende i perioden efter undersøgelsesperioden. Det fremgår af de tilgængelige data, at de faldende triethanolaminpriser for denne industrielle bruger kunne føre til et fald i triethanolaminomkostningerne på 20-25 %. Den tilsvarende virkning for de samlede produktionsomkostninger for færdigvarerne ville være en reduktion på 15-20 %.

| (104) | Virkningen af enhver fortsættelse af de gældende antidumpingforanstaltninger for den eneste samarbejdsvillige industrielle bruger blev ligeledes analyseret ved at undersøge de tidligere økonomiske resultater, særlig med hensyn til rentabilitet og salg. Det blev for så vidt angår rentabilitet konstateret, at den eneste samarbejdsvillige industrielle bruger til trods for de gældende foranstaltninger havde opnået en marginal rentabilitet for ethanolaminholdige produkter i den betragtede periode. Med hensyn til salget blev det konstateret, at den eneste samarbejdsvillige industrielle bruger i betydeligt omfang øgede sit eksportsalg af ethanolaminholdige produkter, mens EU-salget faldt en smule. Ovennævnte tendens var gældende både for produkter, der blev produceret med ethanolamin med oprindelse i USA og med oprindelse i Unionen. Denne situation understreger det forhold, at antidumpingforanstaltningerne ikke havde nogen indvirkning på virksomhedens beslutninger med hensyn til salg, hvilket bekræfter, at virksomheden var i stand til fortsat at opnå gode resultater uden særlige problemer med hensyn til salg og rentabilitet. Der blev ikke fundet noget, der peger på, at den ovenfor beskrevne situation ville ændre sig, hvis antidumpingforanstaltningerne opretholdes. |
| --- | --- |

(104)

Virkningen af enhver fortsættelse af de gældende antidumpingforanstaltninger for den eneste samarbejdsvillige industrielle bruger blev ligeledes analyseret ved at undersøge de tidligere økonomiske resultater, særlig med hensyn til rentabilitet og salg. Det blev for så vidt angår rentabilitet konstateret, at den eneste samarbejdsvillige industrielle bruger til trods for de gældende foranstaltninger havde opnået en marginal rentabilitet for ethanolaminholdige produkter i den betragtede periode. Med hensyn til salget blev det konstateret, at den eneste samarbejdsvillige industrielle bruger i betydeligt omfang øgede sit eksportsalg af ethanolaminholdige produkter, mens EU-salget faldt en smule. Ovennævnte tendens var gældende både for produkter, der blev produceret med ethanolamin med oprindelse i USA og med oprindelse i Unionen. Denne situation understreger det forhold, at antidumpingforanstaltningerne ikke havde nogen indvirkning på virksomhedens beslutninger med hensyn til salg, hvilket bekræfter, at virksomheden var i stand til fortsat at opnå gode resultater uden særlige problemer med hensyn til salg og rentabilitet. Der blev ikke fundet noget, der peger på, at den ovenfor beskrevne situation ville ændre sig, hvis antidumpingforanstaltningerne opretholdes.

| (105) | Endelig blev der ikke fundet nogen afgørende beviser til støtte for den påstand, at de industrielle brugeres meget vanskelige markedssituation er direkte forårsaget af manglende forsyninger af ethanolamin fra EU-erhvervsgrenen. |
| --- | --- |

(105)

Endelig blev der ikke fundet nogen afgørende beviser til støtte for den påstand, at de industrielle brugeres meget vanskelige markedssituation er direkte forårsaget af manglende forsyninger af ethanolamin fra EU-erhvervsgrenen.

| (106) | Sammenfattende kan det siges, at virkningen af antidumpingtolden for den samarbejdsvillige industrielle brugers produktionsomkostninger for de færdige produkter har været forholdsvis begrænset i undersøgelsesperioden, og at antidumpingforanstaltningernes bortfald kun ville afhjælpe dette i meget begrænset omfang. Desuden har situationen med hensyn til triethanolaminpriserne i perioden efter undersøgelsesperioden allerede haft en positiv virkning for virksomhedens omkostningsstruktur. Det blev derfor konkluderet, at en opretholdelse af foranstaltningerne kun vil få ringe betydning for den eneste samarbejdsvillige industrielle bruger. Når der tages højde for det forhold, at ingen andre brugere samarbejdede i undersøgelsen, og at ingen andre parter fremlagde yderligere oplysninger på dette område, må det konkluderes, at ovenstående analyse finder anvendelse på alle industrielle brugere, der kan være berørt af ethanolaminmarkedet. |
| --- | --- |

(106)

Sammenfattende kan det siges, at virkningen af antidumpingtolden for den samarbejdsvillige industrielle brugers produktionsomkostninger for de færdige produkter har været forholdsvis begrænset i undersøgelsesperioden, og at antidumpingforanstaltningernes bortfald kun ville afhjælpe dette i meget begrænset omfang. Desuden har situationen med hensyn til triethanolaminpriserne i perioden efter undersøgelsesperioden allerede haft en positiv virkning for virksomhedens omkostningsstruktur. Det blev derfor konkluderet, at en opretholdelse af foranstaltningerne kun vil få ringe betydning for den eneste samarbejdsvillige industrielle bruger. Når der tages højde for det forhold, at ingen andre brugere samarbejdede i undersøgelsen, og at ingen andre parter fremlagde yderligere oplysninger på dette område, må det konkluderes, at ovenstående analyse finder anvendelse på alle industrielle brugere, der kan være berørt af ethanolaminmarkedet.

5.   Konklusion vedrørende Unionens interesser

| (107) | Undersøgelsen viste, at de gældende antidumpingforanstaltninger har bidraget til EU-erhvervsgrenens genrejsning. EU-erhvervsgrenen vil kunne drage fordel af foranstaltningernes videreførelse, idet den vil kunne opretholde de nuværende fortjenstgivende priser, som giver mulighed for yderligere investeringer. Hvis foranstaltningerne bortfalder, vil det som beskrevet i afsnit F bringe genrejsningsprocessen i fare. Det er derfor i Unionens interesse at videreføre foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(107)

Undersøgelsen viste, at de gældende antidumpingforanstaltninger har bidraget til EU-erhvervsgrenens genrejsning. EU-erhvervsgrenen vil kunne drage fordel af foranstaltningernes videreførelse, idet den vil kunne opretholde de nuværende fortjenstgivende priser, som giver mulighed for yderligere investeringer. Hvis foranstaltningerne bortfalder, vil det som beskrevet i afsnit F bringe genrejsningsprocessen i fare. Det er derfor i Unionens interesse at videreføre foranstaltningerne.

| (108) | Der synes ikke at findes ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, og ingen ikke-forretningsmæssigt forbundne forhandlere/grossister gav sig til kende. Al import med oprindelse i USA foretages via forretningsmæssigt forbundne forhandlere, og det blev konstateret, at disse opnåede overskud, som var i overensstemmelse med markedsvilkårene, i undersøgelsesperioden, mens foranstaltningerne var gældende. |
| --- | --- |

(108)

Der synes ikke at findes ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, og ingen ikke-forretningsmæssigt forbundne forhandlere/grossister gav sig til kende. Al import med oprindelse i USA foretages via forretningsmæssigt forbundne forhandlere, og det blev konstateret, at disse opnåede overskud, som var i overensstemmelse med markedsvilkårene, i undersøgelsesperioden, mens foranstaltningerne var gældende.

| (109) | De gældende foranstaltninger synes ikke tidligere at have haft nogen betydelige negative følger for brugernes økonomiske situation. På grundlag af de oplysninger, der er blevet indsamlet i forbindelse med denne undersøgelse, synes eventuelle prisstigninger som følge af antidumpingforanstaltningerne ikke at stå i misforhold til den fordel, som EU-erhvervsgrenen opnåede ved fjernelsen af den handelsforvridning, der var forårsaget af dumpingimporten. |
| --- | --- |

(109)

De gældende foranstaltninger synes ikke tidligere at have haft nogen betydelige negative følger for brugernes økonomiske situation. På grundlag af de oplysninger, der er blevet indsamlet i forbindelse med denne undersøgelse, synes eventuelle prisstigninger som følge af antidumpingforanstaltningerne ikke at stå i misforhold til den fordel, som EU-erhvervsgrenen opnåede ved fjernelsen af den handelsforvridning, der var forårsaget af dumpingimporten.

| (110) | For så vidt angår Unionens interesser konkluderes det derfor, at der ikke er tvingende årsager til ikke at opretholde de i øjeblikket gældende antidumpingforanstaltninger på importen af ethanolamin med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(110)

For så vidt angår Unionens interesser konkluderes det derfor, at der ikke er tvingende årsager til ikke at opretholde de i øjeblikket gældende antidumpingforanstaltninger på importen af ethanolamin med oprindelse i USA.

| (111) | Det findes derfor hensigtsmæssigt at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger på importen af ethanolamin med oprindelse i USA. |
| --- | --- |

(111)

Det findes derfor hensigtsmæssigt at opretholde de nuværende antidumpingforanstaltninger på importen af ethanolamin med oprindelse i USA.

H.   ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

| (112) | Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte orientering. Alle relevante bemærkninger, der var blevet indgivet, blev analyseret, men ændrede ikke på de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. |
| --- | --- |

(112)

Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for at anbefale, at de gældende foranstaltninger opretholdes. Parterne fik desuden en frist til at fremsætte bemærkninger til ovennævnte orientering. Alle relevante bemærkninger, der var blevet indgivet, blev analyseret, men ændrede ikke på de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger.

| (113) | Det fremgik af undersøgelsen, at der var sandsynlighed for fortsat dumping (herunder en sandsynlig stigning i mængden af dumpingeksport) og fornyet skade. |
| --- | --- |

(113)

Det fremgik af undersøgelsen, at der var sandsynlighed for fortsat dumping (herunder en sandsynlig stigning i mængden af dumpingeksport) og fornyet skade.

| (114) | Selv når der tages højde for, at en af de to samarbejdsvillige eksporterende producenter ikke foretog dumping, og at det (derfor) i fremtiden kan antages, at denne producents andel af importen fra USA ikke vil blive dumpet, er betingelserne for at opretholde tolden på grundlag af artikel 11, stk. 2, opfyldt. |
| --- | --- |

(114)

Selv når der tages højde for, at en af de to samarbejdsvillige eksporterende producenter ikke foretog dumping, og at det (derfor) i fremtiden kan antages, at denne producents andel af importen fra USA ikke vil blive dumpet, er betingelserne for at opretholde tolden på grundlag af artikel 11, stk. 2, opfyldt.

| (115) | Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af ethanolamin med oprindelse i USA, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1583/2006, bør opretholdes, således som det er muligt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2. |
| --- | --- |

(115)

Det følger af ovenstående, at antidumpingforanstaltningerne over for importen af ethanolamin med oprindelse i USA, der indførtes ved forordning (EF) nr. 1583/2006, bør opretholdes, således som det er muligt i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.

| (116) | Det fastslås ydermere, at foranstaltningerne kun bør opretholdes i en periode på yderligere to år. Dette bygger på en række årsager, bl.a. at der er sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping, fordi i) de amerikanske eksporterende producenters dumping er fortsat til trods for de gældende foranstaltninger, og fordi ii) der forventes en øget import til Unionen på grund af den overskydende produktionskapacitet på 60 000 tons i USA og manglen på en tilsvarende efterspørgsel på hjemmemarkedet, der kan absorbere denne overskudskapacitet i USA. Hertil kommer, at en af de ikke-samarbejdsvillige amerikanske producenter i øjeblikket er pålagt de strengeste antidumpingforanstaltninger og derfor har det største incitament til at vende tilbage til EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Denne virksomhed har desuden det nødvendige distributionsnetværk til rådighed på grund af sit salg af andre kemiske produkter på EU-markedet, og den har givet udtryk for, at den betragter Unionen som et vigtigt eksportmarked. |
| --- | --- |

(116)

Det fastslås ydermere, at foranstaltningerne kun bør opretholdes i en periode på yderligere to år. Dette bygger på en række årsager, bl.a. at der er sandsynlighed for fornyet skadevoldende dumping, fordi i) de amerikanske eksporterende producenters dumping er fortsat til trods for de gældende foranstaltninger, og fordi ii) der forventes en øget import til Unionen på grund af den overskydende produktionskapacitet på 60 000 tons i USA og manglen på en tilsvarende efterspørgsel på hjemmemarkedet, der kan absorbere denne overskudskapacitet i USA. Hertil kommer, at en af de ikke-samarbejdsvillige amerikanske producenter i øjeblikket er pålagt de strengeste antidumpingforanstaltninger og derfor har det største incitament til at vende tilbage til EU-markedet, hvis foranstaltningerne bortfalder. Denne virksomhed har desuden det nødvendige distributionsnetværk til rådighed på grund af sit salg af andre kemiske produkter på EU-markedet, og den har givet udtryk for, at den betragter Unionen som et vigtigt eksportmarked.

| (117) | Hertil kommer, at den amerikanske overskudskapacitet vil forsvinde gradvist frem til 2013, og at der er planer om at udvide kapaciteten i Unionen inden udgangen af 2010. Sidstnævnte betragtninger kombineret med usikkerheden om, hvordan den nuværende økonomiske krise vil påvirke ethanolaminmarkedet (både på verdensplan men især på EU-plan), retfærdiggør, at foranstaltningerne kun opretholdes i yderligere to år — |
| --- | --- |

(117)

Hertil kommer, at den amerikanske overskudskapacitet vil forsvinde gradvist frem til 2013, og at der er planer om at udvide kapaciteten i Unionen inden udgangen af 2010. Sidstnævnte betragtninger kombineret med usikkerheden om, hvordan den nuværende økonomiske krise vil påvirke ethanolaminmarkedet (både på verdensplan men især på EU-plan), retfærdiggør, at foranstaltningerne kun opretholdes i yderligere to år —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af ethanolamin henhørende under KN-kode ex 2922 11 00 (monoethanolamin) (Taric-kode 2922110010), ex 2922 12 00 (diethanolamin) (Taric-kode 2922120010) og 2922 13 10 (triethanolamin) med oprindelse i Amerikas Forenede Stater.

2.   Den endelige antidumpingtold for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder fastsættes til:

| Virksomhed | Antidumpingtold
  (EUR pr. ton) | Taric-tillægskode |
| --- | --- | --- |
| The Dow Chemical |
| Corporation |
| 2030 Dow Center |
| Midland, Michigan 48674 |
| USA |

Virksomhed

Antidumpingtold

(EUR pr. ton)

Taric-tillægskode

The Dow Chemical

Corporation

2030 Dow Center

Midland, Michigan 48674

USA

59,25

A115

| INEOS Americas LLC |
| --- |
| 7770 Rangeline Road |
| Theodore, Alabama 36582 |
| USA |

INEOS Americas LLC

7770 Rangeline Road

Theodore, Alabama 36582

USA

69,40

A145

| Huntsman Chemical |
| --- |
| Corporation |
| 3040 Post Oak Boulevard |
| PO Box 27707 |
| Houston, Texas 77056 |

Huntsman Chemical

Corporation

3040 Post Oak Boulevard

PO Box 27707

Houston, Texas 77056

111,25

A116

Alle andre virksomheder

111,25

A999

3.   De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

4.   I tilfælde, hvor varerne er blevet beskadiget inden overgangen til fri omsætning, og den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien i henhold til artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (22), nedsættes den antidumpingtold, der er beregnet på grundlag af ovennævnte beløb, med en procentdel, der svarer til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende og er gældende i en periode på to år.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. januar 2010.

På Rådets vegne

E. SALGADO

Formand

---

(1)  EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

2

(3)  EFT L 28 af 2.2.1994, s. 40.

3

(4)  EUT L 294 af 25.10.2006, s. 2.

4

(5)  EUT C 71 af 18.3.2008, s. 13.

5

(6)  EUT C 270 af 25.10.2008, s. 26.

6

(7)  Ethylene Oxide & Glycol Market Outlook by PCI Xylenes & Polyesters Ltd (»PCI-publikation«), oktober 2008.

7

Ethylene Oxide & Glycol Market Outlook by PCI Xylenes & Polyesters Ltd

(8)  Chemical Economics Handbook Product Review-Ethanolamines-SRI Consulting, januar 2009, 642.5000 A, s. 14-15.

8

Chemical Economics Handbook Product Review-Ethanolamines-SRI Consulting

(9)  PCI-publikation, januar 2009.

9

(10)  PCI-publikation, april 2009.

10

(11)  Tecnon OrbiChem-publikation af 17.3.2009.

11

(12)  SRI-publikation, januar 2009.

12

(13)  Tecnon OrbiChem-publikation af 17.3.2009.

13

(14)  Tecnon OrbiChem-publikation af 17.12.2008.

14

(15)  PCI-publikation, april 2009.

15

(16)  På grundlag af data om forbrug og udvidelsesplaner fra SRI-publikation, januar 2009.

16

(17)  PCI-publikation, april 2009. Tecnon OrbiChem-publikation af 17.12.2008 og 17.3.2009.

17

(18)  PCI-publikation, april 2009.

18

(19)  Tecnon OrbiChem-publikation af 17.3.2009 og 14.8.2009.

19

(20)  Tecnon OrbiChem-publikation af 17.3.2009.

20

(21)  Tecnon OrbiChem-publikation af 14.8.2009; ICIS-publikation af 15.4.2009 og 19.4.2009; PCI-data (november 2008 til juli 2009).

21

(22)  EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.

22

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/21

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 55/2010

af 21. januar 2010

om forbud mod fiskeri efter hvilling i ICES-underområde IV og EF-farvande i II a fra fartøjer, der fører belgisk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 af 16. januar 2009 om fastsættelse for 2009 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2009. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 af 16. januar 2009 om fastsættelse for 2009 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2009.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2009 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2009 er opbrugt.

| (3) | Fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2009 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, må anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i nævnte bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2010.

For Kommissionens På formanden vegne

Fokion FOTIADIS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 22 af 26.1.2009, s. 1.

3

---

BILAG

| Nr. | E2/BE/NS/001 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Bestand | WHG/2AC4. |
| Art | WHG — Hvilling (Merlangius merlangus) |
| Område | IV og EF-farvande i II a |
| Dato | 14. november 2009 |

Nr.

E2/BE/NS/001

Medlemsstat

Belgien

Bestand

WHG/2AC4.

Art

WHG — Hvilling (Merlangius merlangus)

Område

IV og EF-farvande i II a

Dato

14. november 2009

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/23

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 56/2010

af 21. januar 2010

om forbud mod fiskeri efter rokker i ICES-underområde IV og EF-farvande i II a fra fartøjer, der fører nederlandsk flag

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1), særlig artikel 26, stk. 4,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (2), særlig artikel 21, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 af 16. januar 2009 om fastsættelse for 2009 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2009. |
| --- | --- |

(1)

Ved Rådets forordning (EF) nr. 43/2009 af 16. januar 2009 om fastsættelse for 2009 af fiskerimuligheder og dertil knyttede betingelser for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EF-farvande og for EF-fartøjer i andre farvande, som er omfattet af fangstbegrænsninger (3), er der fastsat kvoter for 2009.

| (2) | Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2009 er opbrugt. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge de oplysninger, Kommissionen har modtaget, har fiskeriet efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i den pågældende medlemsstat, nået et sådant omfang, at den tildelte kvote for 2009 er opbrugt.

| (3) | Fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes — |
| --- | --- |

(3)

Fiskeri efter den pågældende bestand samt opbevaring om bord, omladning og landing af fangster af denne bestand bør derfor forbydes —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Opbrugt kvote

Den fiskekvote, som for 2009 tildeltes den medlemsstat, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, for den i samme bilag omhandlede bestand, må anses for at være opbrugt fra den dato, der er fastsat i det pågældende bilag.

Artikel 2

Forbud

Fiskeri efter den bestand, der er omhandlet i bilaget til denne forordning, fra fartøjer, der fører den i samme bilag omhandlede medlemsstats flag eller er registreret i denne medlemsstat, er forbudt fra den dato, der er fastsat i nævnte bilag. Det er forbudt at opbevare om bord, omlade og lande fangster af denne bestand taget af de pågældende fartøjer efter den pågældende dato.

Artikel 3

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Fokion FOTIADIS

Generaldirektør for maritime anliggender og fiskeri

---

(1)  EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 22 af 26.1.2009, s. 1.

3

---

BILAG

| Nr. | E2/NL/NS/003 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Nederlandene |
| Bestand | SRX/2AC4-C |
| Art | Rokker (Rajidae) |
| Område | EF-farvande i II a og IV |
| Dato | 14. november 2009 |

Nr.

E2/NL/NS/003

Medlemsstat

Nederlandene

Bestand

SRX/2AC4-C

Art

Rokker (Rajidae)

Område

EF-farvande i II a og IV

Dato

14. november 2009

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/25

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 57/2010

af 21. januar 2010

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 22. januar 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | JO | 64,0 |
| MA | 62,1 |
| TN | 116,6 |
| TR | 96,8 |
| ZZ | 84,9 |
| 0707 00 05 | EG | 174,9 |
| JO | 101,4 |
| MA | 78,1 |
| TR | 111,2 |
| ZZ | 116,4 |
| 0709 90 70 | MA | 119,2 |
| TR | 128,4 |
| ZZ | 123,8 |
| 0805 10 20 | EG | 53,1 |
| IL | 58,8 |
| MA | 52,8 |
| TN | 57,1 |
| TR | 54,0 |
| ZZ | 55,2 |
| 0805 20 10 | IL | 166,5 |
| MA | 78,8 |
| ZZ | 122,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 52,8 |
| EG | 74,4 |
| IL | 76,0 |
| JM | 97,6 |
| MA | 93,3 |
| PK | 41,0 |
| TR | 82,9 |
| ZZ | 74,0 |
| 0805 50 10 | EG | 63,3 |
| IL | 88,6 |
| TR | 74,3 |
| ZZ | 75,4 |
| 0808 10 80 | CA | 77,0 |
| CL | 60,1 |
| CN | 77,3 |
| MK | 24,7 |
| US | 133,7 |
| ZZ | 74,6 |
| 0808 20 50 | CN | 53,6 |
| US | 114,9 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

JO

64,0

MA

62,1

TN

116,6

TR

96,8

ZZ

84,9

0707 00 05

EG

174,9

JO

101,4

MA

78,1

TR

111,2

ZZ

116,4

0709 90 70

MA

119,2

TR

128,4

ZZ

123,8

0805 10 20

EG

53,1

IL

58,8

MA

52,8

TN

57,1

TR

54,0

ZZ

55,2

0805 20 10

IL

166,5

MA

78,8

ZZ

122,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

52,8

EG

74,4

IL

76,0

JM

97,6

MA

93,3

PK

41,0

TR

82,9

ZZ

74,0

0805 50 10

EG

63,3

IL

88,6

TR

74,3

ZZ

75,4

0808 10 80

CA

77,0

CL

60,1

CN

77,3

MK

24,7

US

133,7

ZZ

74,6

0808 20 50

CN

53,6

US

114,9

ZZ

84,3

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/27

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 58/2010

af 21. januar 2010

om ikke at yde eksportrestitution for skummetmælkspulver inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 619/2008

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 164, stk. 2, sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 619/2008 af 27. juni 2008 om en løbende licitation for eksportrestitutioner for visse mejeriprodukter (2) er der fastsat bestemmelser om åbning af en løbende licitation. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 619/2008 af 27. juni 2008 om en løbende licitation for eksportrestitutioner for visse mejeriprodukter (2) er der fastsat bestemmelser om åbning af en løbende licitation.

| (2) | I henhold til artikel 6 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1454/2007 af 10. december 2007 om fælles regler for indførelse af en licitationsprocedure for fastsættelse af eksportrestitutioner for visse landbrugsprodukter (3) og på grundlag af en gennemgang af de indgivne bud bør der ikke ydes eksportrestitution for den licitationsperiode, der udløber den 19. januar 2010. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 6 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1454/2007 af 10. december 2007 om fælles regler for indførelse af en licitationsprocedure for fastsættelse af eksportrestitutioner for visse landbrugsprodukter (3) og på grundlag af en gennemgang af de indgivne bud bør der ikke ydes eksportrestitution for den licitationsperiode, der udløber den 19. januar 2010.

| (3) | Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
| --- | --- |

(3)

Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forbindelse med den løbende licitation, der blev indledt ved forordning (EF) nr. 619/2008, ydes der ingen eksportrestitution for de produkter, der er nævnt i forordningens artikel 1, litra c), og de destinationer, der er nævnt i forordningens artikel 2, for den licitationsperiode, der udløber den 19. januar 2010.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 22. januar 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 168 af 28.6.2008, s. 20.

2

(3)  EUT L 325 af 11.12.2007, s. 69.

3

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/28

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 59/2010

af 21. januar 2010

om fastsættelse af eksportrestitutioner for æg

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (1), særlig artikel 164, stk. 2, sidste afsnit, og artikel 170, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 162, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan forskellen mellem priserne i EF og verdensmarkedspriserne for de produkter, der er anført i forordningens bilag I, del XIX, udlignes ved en eksportrestitution. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 162, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan forskellen mellem priserne i EF og verdensmarkedspriserne for de produkter, der er anført i forordningens bilag I, del XIX, udlignes ved en eksportrestitution.

| (2) | Under hensyn til den nuværende markedssituation for æg bør der fastsættes eksportrestitutioner efter bestemmelserne og kriterierne i artikel 162, 163, 164, 167, 169 og 170 i forordning (EF) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Under hensyn til den nuværende markedssituation for æg bør der fastsættes eksportrestitutioner efter bestemmelserne og kriterierne i artikel 162, 163, 164, 167, 169 og 170 i forordning (EF) nr. 1234/2007.

| (3) | I artikel 164, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er det fastsat, at restitutionen kan differentieres efter bestemmelsesstedet, navnlig når situationen for verdensmarkedet, de specifikke vilkår på visse markeder eller forpligtelser som følge af aftaler, der er indgået i henhold til traktatens artikel 300, gør det nødvendigt. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 164, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er det fastsat, at restitutionen kan differentieres efter bestemmelsesstedet, navnlig når situationen for verdensmarkedet, de specifikke vilkår på visse markeder eller forpligtelser som følge af aftaler, der er indgået i henhold til traktatens artikel 300, gør det nødvendigt.

| (4) | Der bør kun ydes restitutioner for produkter, der må omsættes frit i EF, og som overholder kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (2), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (3) samt mærkningskravene i punkt A i bilag XIV i forordning (EF) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(4)

Der bør kun ydes restitutioner for produkter, der må omsættes frit i EF, og som overholder kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (2), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (3) samt mærkningskravene i punkt A i bilag XIV i forordning (EF) nr. 1234/2007.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der ydes eksportrestitutioner som omhandlet i artikel 164 i forordning (EF) nr. 1234/2007 for de produkter og de beløb, der er anført i bilaget til nærværende forordning, på de i stk. 2 fastsatte betingelser.

2.   De produkter, der kan ydes restitutioner for i henhold til stk. 1, skal opfylde kravene i forordning (EF) nr. 852/2004 og (EF) nr. 853/2004, navnlig for så vidt angår tilberedning i en godkendt virksomhed, og overholde de mærkningskrav, der er fastsat i bilag II, afsnit 1, til forordning (EF) nr. 853/2004 og i punkt A i bilag XIV i forordning (EF) nr. 1234/2007.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 22. januar 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55.

3

---

BILAG

Fastsættelse af eksportrestitutioner inden for ægsektoren gældende fra den 22. januar 2010

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 0407 00 11 9000 | A02 | EUR/100 stk. | 0,39 |
| 0407 00 19 9000 | A02 | EUR/100 stk. | 0,20 |
| 0407 00 30 9000 | E09 | EUR/100 kg | 0,00 |
| E10 | EUR/100 kg | 20,00 |
| E19 | EUR/100 kg | 0,00 |
| 0408 11 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 84,72 |
| 0408 19 81 9100 | A03 | EUR/100 kg | 42,53 |
| 0408 19 89 9100 | A03 | EUR/100 kg | 42,53 |
| 0408 91 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 53,67 |
| 0408 99 80 9100 | A03 | EUR/100 kg | 9,00 |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).
  De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:







  E09 | : | Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Yemen, Hongkong SAR, Rusland, Tyrkiet |
| E10 | : | Sydkorea, Japan, Malaysia, Thailand, Taiwan, Filippinerne |
| E19 | : | alle bestemmelsessteder, med undtagelse af Schweiz og grupperne E09 og E10 |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

0407 00 11 9000

A02

EUR/100 stk.

0,39

0407 00 19 9000

A02

EUR/100 stk.

0,20

0407 00 30 9000

E09

EUR/100 kg

0,00

E10

EUR/100 kg

20,00

E19

EUR/100 kg

0,00

0408 11 80 9100

A03

EUR/100 kg

84,72

0408 19 81 9100

A03

EUR/100 kg

42,53

0408 19 89 9100

A03

EUR/100 kg

42,53

0408 91 80 9100

A03

EUR/100 kg

53,67

0408 99 80 9100

A03

EUR/100 kg

9,00

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).

De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:

E09

:

Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Yemen, Hongkong SAR, Rusland, Tyrkiet

E10

:

Sydkorea, Japan, Malaysia, Thailand, Taiwan, Filippinerne

E19

:

alle bestemmelsessteder, med undtagelse af Schweiz og grupperne E09 og E10

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/30

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 60/2010

af 21. januar 2010

om fastsættelse af restitutionssatserne for æg og æggeblommer, der udføres i form af varer, som ikke er omfattet af traktatens bilag I

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 164, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 162, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne for de i artikel 1, stk. 1, litra s), i og del XIX i bilag I til den nævnte forordning omhandlede og anførte produkter og priserne inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution, når disse produkter udføres i form af varer, der er anført i del V i bilag XX til nævnte forordning. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 162, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne for de i artikel 1, stk. 1, litra s), i og del XIX i bilag I til den nævnte forordning omhandlede og anførte produkter og priserne inden for Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution, når disse produkter udføres i form af varer, der er anført i del V i bilag XX til nævnte forordning.

| (2) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 1043/2005 af 30. juni 2005 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 for så vidt angår eksportrestitutionsordningen for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten og kriterierne for fastsættelse af restitutionsbeløbet (2), præciseres det, for hvilke af disse produkter der skal fastsættes en restitutionssats, der gælder ved disse produkters udførsel i form af varer, der er anført i del V i bilag XX til forordning (EF) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1043/2005 af 30. juni 2005 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 for så vidt angår eksportrestitutionsordningen for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten og kriterierne for fastsættelse af restitutionsbeløbet (2), præciseres det, for hvilke af disse produkter der skal fastsættes en restitutionssats, der gælder ved disse produkters udførsel i form af varer, der er anført i del V i bilag XX til forordning (EF) nr. 1234/2007.

| (3) | I henhold til artikel 14, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1043/2005 fastsættes restitutionssatsen pr. 100 kg af hvert af de pågældende basisprodukter for samme tidsrum som ved fastsættelsen af restitutionerne for de samme produkter udført i uforarbejdet stand. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 14, stk. 2, litra b), i forordning (EF) nr. 1043/2005 fastsættes restitutionssatsen pr. 100 kg af hvert af de pågældende basisprodukter for samme tidsrum som ved fastsættelsen af restitutionerne for de samme produkter udført i uforarbejdet stand.

| (4) | I henhold til artikel 11 i den landbrugsaftale, der blev indgået under Uruguayrunden, må eksportrestitutionen for et produkt, der er iblandet en vare, ikke være større end restitutionen for dette produkt, når det udføres i uændret stand. |
| --- | --- |

(4)

I henhold til artikel 11 i den landbrugsaftale, der blev indgået under Uruguayrunden, må eksportrestitutionen for et produkt, der er iblandet en vare, ikke være større end restitutionen for dette produkt, når det udføres i uændret stand.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Restitutionssatserne for de i bilag I til forordning (EF) nr. 1043/2005 og de i artikel 1, stk. 1, litra s), i forordning (EF) nr. 1234/2007 anførte basisprodukter, som udføres i form af varer, der er anført i del V i bilag XX til forordning (EF) nr. 1234/2007, fastsættes som anført i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 22. januar 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2010.

For Kommissionens På formanden vegne

Heinz ZOUREK

Generaldirektør for erhvervspolitik

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 172 af 5.7.2005, s. 24.

2

---

BILAG

Restitutionssatser fra 22. januar 2010, der skal anvendes for æg og æggeblommer, der udføres i form af varer, som ikke omfattes af traktatens bilag I

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Varebeskrivelse | Bestemmelsesland (1) | Restitutionssats |
| 0407 00 | Fugleæg med skal, friske, konserverede eller kogte: | | |
| – Æg af fjerkræ: | | |
| 0407 00 30 | – – I andre tilfælde: | | |
| a) | for så vidt angår udførsel af ægalbumin henhørende under KN-kode 3502 11 90 og 3502 19 90 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Varebeskrivelse

Bestemmelsesland (1)

Restitutionssats

0407 00

Fugleæg med skal, friske, konserverede eller kogte:

– Æg af fjerkræ:

0407 00 30

– – I andre tilfælde:

a)

for så vidt angår udførsel af ægalbumin henhørende under KN-kode 3502 11 90 og 3502 19 90

02

0,00

03

20,00

04

0,00

| b) | for så vidt angår udførsel af andre varer |
| --- | --- |

b)

for så vidt angår udførsel af andre varer

01

0,00

0408

Fugleæg uden skal samt æggeblommer, friske, tørrede, kogt i vand eller dampkogte, formede, frosne eller på anden måde konserverede, også tilsat sukker eller andre sødemidler:

– Æggeblommer:

0408 11

– – Tørrede:

ex 0408 11 80

– – – Egnet til menneskeføde:

Usødede

01

84,72

0408 19

– – I andre tilfælde:

– – – Egnet til menneskeføde:

ex 0408 19 81

– – – – Flydende:

Usødede

01

42,53

ex 0408 19 89

– – – – Frosne:

Usødede

01

42,53

– Andre varer:

0408 91

– – Tørrede:

ex 0408 91 80

– – – Egnet til menneskeføde:

Usødede

01

53,67

0408 99

– – I andre tilfælde:

ex 0408 99 80

– – – Egnet til menneskeføde:

Usødede

01

9,00

---

(1)  Bestemmelseslandene er følgende:

| 01 | tredjelande. For Schweiz og Liechtenstein finder disse satser ikke anvendelse på de varer, der er anført i tabel I og II i protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972 |
| --- | --- |
| 02 | Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Yemen, Tyrkiet, Hongkong SAR og Rusland |
| 03 | Sydkorea, Japan, Malaysia, Thailand, Taiwan og Filippinerne |
| 04 | alle bestemmelseslande med undtagelse af Schweiz, og bestemmelseslandene nævnt under 02 og 03. |

01

tredjelande. For Schweiz og Liechtenstein finder disse satser ikke anvendelse på de varer, der er anført i tabel I og II i protokol nr. 2 til overenskomsten mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Schweiz af 22. juli 1972

02

Kuwait, Bahrain, Oman, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Yemen, Tyrkiet, Hongkong SAR og Rusland

03

Sydkorea, Japan, Malaysia, Thailand, Taiwan og Filippinerne

04

alle bestemmelseslande med undtagelse af Schweiz, og bestemmelseslandene nævnt under 02 og 03.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/32

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 61/2010

af 21. januar 2010

om ikke at yde eksportrestitution for smør inden for rammerne af den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 619/2008

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 164, stk. 2, sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I Kommissionens forordning (EF) nr. 619/2008 af 27. juni 2008 om en løbende licitation for eksportrestitutioner for visse mejeriprodukter (2) er der fastsat bestemmelser om åbning af en løbende licitation. |
| --- | --- |

(1)

I Kommissionens forordning (EF) nr. 619/2008 af 27. juni 2008 om en løbende licitation for eksportrestitutioner for visse mejeriprodukter (2) er der fastsat bestemmelser om åbning af en løbende licitation.

| (2) | I henhold til artikel 6 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1454/2007 af 10. december 2007 om fælles regler for indførelse af en licitationsprocedure for fastsættelse af eksportrestitutioner for visse landbrugsprodukter (3) og på grundlag af en gennemgang af de indgivne bud bør der ikke ydes restitution for den licitationsperiode, der udløber den 19. januar 2010. |
| --- | --- |

(2)

I henhold til artikel 6 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1454/2007 af 10. december 2007 om fælles regler for indførelse af en licitationsprocedure for fastsættelse af eksportrestitutioner for visse landbrugsprodukter (3) og på grundlag af en gennemgang af de indgivne bud bør der ikke ydes restitution for den licitationsperiode, der udløber den 19. januar 2010.

| (3) | Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist — |
| --- | --- |

(3)

Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forbindelse med den løbende licitation, der blev åbnet ved forordning (EF) nr. 619/2008, ydes der ingen eksportrestitution for de produkter og de destinationer, der er nævnt i samme forordnings artikel 1, litra a) og b), og artikel 2, for den licitationsperiode, der udløber den 19. januar 2010.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 22. januar 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 168 af 28.6.2008, s. 20.

2

(3)  EUT L 325 af 11.12.2007, s. 69.

3

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/33

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 62/2010

af 21. januar 2010

om fastsættelse af eksportrestitutioner for oksekød

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 164, stk. 2, sidste afsnit, og artikel 170, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 162, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne og priserne i Fællesskabet for de produkter, der er anført i del XV i bilag I til nævnte forordning, udlignes ved eksportrestitutioner. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 162, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan forskellen mellem verdensmarkedspriserne og priserne i Fællesskabet for de produkter, der er anført i del XV i bilag I til nævnte forordning, udlignes ved eksportrestitutioner.

| (2) | I betragtning af den nuværende situation på markedet for oksekød bør eksportrestitutioner fastsættes i henhold til de bestemmelser og kriterier, der er fastlagt i artikel 162 til 164 og artikel 167 til 170 i forordning (EF) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

I betragtning af den nuværende situation på markedet for oksekød bør eksportrestitutioner fastsættes i henhold til de bestemmelser og kriterier, der er fastlagt i artikel 162 til 164 og artikel 167 til 170 i forordning (EF) nr. 1234/2007.

| (3) | Artikel 164, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 fastsætter, at verdensmarkedssituationen, specifikke krav på visse markeder eller forpligtelser, der følger af aftaler indgået i henhold til traktatens artikel 300, kan gøre det nødvendigt at differentiere eksportrestitutionerne efter destination. |
| --- | --- |

(3)

Artikel 164, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 fastsætter, at verdensmarkedssituationen, specifikke krav på visse markeder eller forpligtelser, der følger af aftaler indgået i henhold til traktatens artikel 300, kan gøre det nødvendigt at differentiere eksportrestitutionerne efter destination.

| (4) | Eksportrestitutioner bør kun ydes til produkter, som kan cirkulere frit inden for Fællesskabet, og som bærer et sundhedsmærke anbragt i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (2). Disse produkter skal også opfylde bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (4). |
| --- | --- |

(4)

Eksportrestitutioner bør kun ydes til produkter, som kan cirkulere frit inden for Fællesskabet, og som bærer et sundhedsmærke anbragt i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (2). Disse produkter skal også opfylde bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (4).

| (5) | Efter artikel 7, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1359/2007 af 21. november 2007 om fastsættelse af betingelserne for ydelse af særlige eksportrestitutioner for visse former for udbenet oksekød (5) nedsættes den særlige restitution, hvis den mængde, der skal udføres, er mindre end 95 % af den samlede vægt af de stykker, der hidrører fra udbeningen, uden dog at være mindre end 85 % af den. |
| --- | --- |

(5)

Efter artikel 7, stk. 2, tredje afsnit, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1359/2007 af 21. november 2007 om fastsættelse af betingelserne for ydelse af særlige eksportrestitutioner for visse former for udbenet oksekød (5) nedsættes den særlige restitution, hvis den mængde, der skal udføres, er mindre end 95 % af den samlede vægt af de stykker, der hidrører fra udbeningen, uden dog at være mindre end 85 % af den.

| (6) | Kommissionens forordning (EF) nr. 993/2009 (6) bør derfor ophæves og erstattes af en ny forordning. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens forordning (EF) nr. 993/2009 (6) bør derfor ophæves og erstattes af en ny forordning.

| (7) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(7)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Eksportrestitutioner som omhandlet i artikel 164 i forordning (EF) nr. 1234/2007 ydes for de i bilaget til nærværende forordning anførte produkter og med de anførte beløb på betingelserne i stk. 2 i nærværende artikel.

2.   De produkter, som der kan ydes restitutioner for i henhold til stk. 1, skal opfylde de relevante krav i forordning (EF) nr. 852/2004 og (EF) nr. 853/2004 og navnlig være tilberedt i en godkendt virksomhed og opfylde kravene om sundhedsmærkning fastsat i afsnit I i kapitel III i bilag I til forordning (EF) nr. 854/2004.

Artikel 2

I det tilfælde, der er omhandlet i artikel 7, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1359/2007, nedsættes restitutionssatsen for produkter henhørende under produktkode 0201 30 00 9100 med 7 EUR/100 kg.

Artikel 3

Forordning (EF) nr. 993/2009 ophæves.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft den 22. januar 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55.

2

(3)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 206.

4

(5)  EUT L 304 af 22.11.2007, s. 21.

5

(6)  EUT L 278 af 23.10.2009, s. 9.

6

---

BILAG

Eksportrestitutioner i oksekødssektoren gældende fra 22. januar 2010

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 0102 10 10 9140 | B00 | EUR/100 kg levende vægt | 25,9 |
| 0102 10 30 9140 | B00 | EUR/100 kg levende vægt | 25,9 |
| 0201 10 00 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 21,5 |
| 0201 10 00 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 28,7 |
| 0201 20 20 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 48,8 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 28,7 |
| 0201 20 30 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 21,5 |
| 0201 20 50 9110 (2) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 61,0 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 35,9 |
| 0201 20 50 9130 (2) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 36,6 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 21,5 |
| 0201 30 00 9050 | US (4) | EUR/100 kg nettovægt | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg nettovægt | 6,5 |
| 0201 30 00 9060 (7) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 7,5 |
| 0201 30 00 9100 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg nettovægt | 84,7 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 49,8 |
| EG | EUR/100 kg nettovægt | 103,4 |
| 0201 30 00 9120 (3)
   (7) | B04 | EUR/100 kg nettovægt | 50,8 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 29,9 |
| EG | EUR/100 kg nettovægt | 62,0 |
| 0202 10 00 9100 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 5,4 |
| 0202 20 30 9000 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 5,4 |
| 0202 20 50 9900 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 5,4 |
| 0202 20 90 9100 | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 16,3 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 5,4 |
| 0202 30 90 9100 | US (4) | EUR/100 kg nettovægt | 6,5 |
| CA (5) | EUR/100 kg nettovægt | 6,5 |
| 0202 30 90 9200 (7) | B02 | EUR/100 kg nettovægt | 22,6 |
| B03 | EUR/100 kg nettovægt | 7,5 |
| 1602 50 31 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg nettovægt | 23,3 |
| 1602 50 31 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg nettovægt | 20,7 |
| 1602 50 95 9125 (6) | B00 | EUR/100 kg nettovægt | 23,3 |
| 1602 50 95 9325 (6) | B00 | EUR/100 kg nettovægt | 20,7 |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).
  Koderne for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19).
  De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:







  B00 | : | alle bestemmelsessteder (tredjelande, andre territorier, proviantering og bestemmelsessteder, der sidestilles med udførsel fra Fællesskabet). |
| B02 | : | B04 og bestemmelsessted EG. |
| B03 | : | Albanien, Kroatien, Bosnien-Herzegovina, Serbien, Kosovo (), Montenegro, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, proviantering og bunkring (bestemmelsessteder som omhandlet i artikel 33 og 42 og eventuelt i artikel 41 i Kommissionens forordning (EF) nr. 612/2009 (EFT L 186 af 17.7.2009, s. 1)). |
| B04 | : | Tyrkiet, Ukraine, Belarus, Moldova, Rusland, Georgien, Armenien, Aserbajdsjan, Kasakhstan, Turkmenistan, Usbekistan, Tadsjikistan, Kirgisistan, Marokko, Algeriet, Tunesien, Libyen, Libanon, Syrien, Irak, Iran, Israel, Vestbredden/Gazastriben, Jordan, Saudi-Arabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Oman, Yemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thailand, Vietnam, Indonesien, Filippinerne, Kina, Nordkorea, Hongkong, Sudan, Mauretanien, Mali, Burkina Faso, Niger, Tchad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Cameroun, Den Centralafrikanske Republik, Ækvatorialguinea, Sao Tomé og Príncipe, Gabon, Republikken Congo, Den Demokratiske Republik Congo, Rwanda, Burundi, Sankt Helena og tilhørende områder, Angola, Etiopien, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tanzania, Seychellerne og tilhørende områder, britiske områder i Det Indiske Ocean, Mozambique, Mauritius, Comorerne, Mayotte, Zambia, Malawi, Sydafrika, Lesotho. |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

0102 10 10 9140

B00

EUR/100 kg levende vægt

25,9

0102 10 30 9140

B00

EUR/100 kg levende vægt

25,9

0201 10 00 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettovægt

36,6

B03

EUR/100 kg nettovægt

21,5

0201 10 00 9130 (2)

B02

EUR/100 kg nettovægt

48,8

B03

EUR/100 kg nettovægt

28,7

0201 20 20 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettovægt

48,8

B03

EUR/100 kg nettovægt

28,7

0201 20 30 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettovægt

36,6

B03

EUR/100 kg nettovægt

21,5

0201 20 50 9110 (2)

B02

EUR/100 kg nettovægt

61,0

B03

EUR/100 kg nettovægt

35,9

0201 20 50 9130 (2)

B02

EUR/100 kg nettovægt

36,6

B03

EUR/100 kg nettovægt

21,5

0201 30 00 9050

US (4)

EUR/100 kg nettovægt

6,5

CA (5)

EUR/100 kg nettovægt

6,5

0201 30 00 9060 (7)

B02

EUR/100 kg nettovægt

22,6

B03

EUR/100 kg nettovægt

7,5

0201 30 00 9100 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg nettovægt

84,7

B03

EUR/100 kg nettovægt

49,8

EG

EUR/100 kg nettovægt

103,4

0201 30 00 9120 (3)
   (7)

B04

EUR/100 kg nettovægt

50,8

B03

EUR/100 kg nettovægt

29,9

EG

EUR/100 kg nettovægt

62,0

0202 10 00 9100

B02

EUR/100 kg nettovægt

16,3

B03

EUR/100 kg nettovægt

5,4

0202 20 30 9000

B02

EUR/100 kg nettovægt

16,3

B03

EUR/100 kg nettovægt

5,4

0202 20 50 9900

B02

EUR/100 kg nettovægt

16,3

B03

EUR/100 kg nettovægt

5,4

0202 20 90 9100

B02

EUR/100 kg nettovægt

16,3

B03

EUR/100 kg nettovægt

5,4

0202 30 90 9100

US (4)

EUR/100 kg nettovægt

6,5

CA (5)

EUR/100 kg nettovægt

6,5

0202 30 90 9200 (7)

B02

EUR/100 kg nettovægt

22,6

B03

EUR/100 kg nettovægt

7,5

1602 50 31 9125 (6)

B00

EUR/100 kg nettovægt

23,3

1602 50 31 9325 (6)

B00

EUR/100 kg nettovægt

20,7

1602 50 95 9125 (6)

B00

EUR/100 kg nettovægt

23,3

1602 50 95 9325 (6)

B00

EUR/100 kg nettovægt

20,7

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).

Koderne for bestemmelsessteder er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19).

De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:

B00

:

alle bestemmelsessteder (tredjelande, andre territorier, proviantering og bestemmelsessteder, der sidestilles med udførsel fra Fællesskabet).

B02

:

B04 og bestemmelsessted EG.

B03

:

Albanien, Kroatien, Bosnien-Herzegovina, Serbien, Kosovo (), Montenegro, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, proviantering og bunkring (bestemmelsessteder som omhandlet i artikel 33 og 42 og eventuelt i artikel 41 i Kommissionens forordning (EF) nr. 612/2009 (EFT L 186 af 17.7.2009, s. 1)).

B04

:

Tyrkiet, Ukraine, Belarus, Moldova, Rusland, Georgien, Armenien, Aserbajdsjan, Kasakhstan, Turkmenistan, Usbekistan, Tadsjikistan, Kirgisistan, Marokko, Algeriet, Tunesien, Libyen, Libanon, Syrien, Irak, Iran, Israel, Vestbredden/Gazastriben, Jordan, Saudi-Arabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, De Forenede Arabiske Emirater, Oman, Yemen, Pakistan, Sri Lanka, Myanmar (Burma), Thailand, Vietnam, Indonesien, Filippinerne, Kina, Nordkorea, Hongkong, Sudan, Mauretanien, Mali, Burkina Faso, Niger, Tchad, Kap Verde, Senegal, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Liberia, Côte d’Ivoire, Ghana, Togo, Benin, Nigeria, Cameroun, Den Centralafrikanske Republik, Ækvatorialguinea, Sao Tomé og Príncipe, Gabon, Republikken Congo, Den Demokratiske Republik Congo, Rwanda, Burundi, Sankt Helena og tilhørende områder, Angola, Etiopien, Eritrea, Djibouti, Somalia, Uganda, Tanzania, Seychellerne og tilhørende områder, britiske områder i Det Indiske Ocean, Mozambique, Mauritius, Comorerne, Mayotte, Zambia, Malawi, Sydafrika, Lesotho.

---

(1)  Som fastlagt ved FN's Sikkerhedsråds resolution 1244 af 10. juni 1999.

(2)  Tarifering i denne underposition er betinget af fremlæggelse af den attest, der er anført i bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 433/2007 (EUT L 104 af 21.4.2007, s. 3).

(3)  Eksportrestitutioner ydes kun, hvis betingelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 1359/2007 (EUT L 304 af 22.11.2007, s. 21) og i givet fald i Kommissionens forordning (EF) nr. 1741/2006 (EUT L 329 af 25.11.2006, s. 7) er opfyldt.

(4)  I overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1643/2006 (EUT L 308 af 8.11.2006, s. 7).

(5)  I overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1041/2008 (EUT L 281 af 24.10.2008, s. 3).

(6)  Restitutionerne ydes kun, hvis betingelserne i forordning (EF) nr. 1731/2006 overholdes (EUT L 325 af 24.11.2006, s. 12).

(7)  Indholdet af magert oksekød med undtagelse af fedt bestemmes efter analysemetoden i bilaget til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2429/86 (EFT L 210 af 1.8.1986, s. 39).

Udtrykket »det gennemsnitlige indhold« vedrører mængden af prøven som defineret i artikel 2, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 765/2002 (EFT L 117 af 4.5.2002, s. 6). Prøven udtages fra den del af partiet, der indebærer den største risiko.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/37

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 63/2010

af 21. januar 2010

om fastsættelse af eksportrestitutioner for fjerkrækød

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 164, stk. 2, sidste afsnit, og artikel 170, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 162, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1234/2007 kan forskellen mellem priserne i EF og verdensmarkedspriserne for de produkter, der er anført i forordningens bilag I, del XIX, udlignes ved en eksportrestitution. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 162, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1234/2007 kan forskellen mellem priserne i EF og verdensmarkedspriserne for de produkter, der er anført i forordningens bilag I, del XIX, udlignes ved en eksportrestitution.

| (2) | Under hensyn til den nuværende markedssituation for fjerkrækød bør der fastsættes eksportrestitutioner efter bestemmelserne og kriterierne i artikel 162, 163, 164, 167, 169 og 170 i forordning (EF) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

Under hensyn til den nuværende markedssituation for fjerkrækød bør der fastsættes eksportrestitutioner efter bestemmelserne og kriterierne i artikel 162, 163, 164, 167, 169 og 170 i forordning (EF) nr. 1234/2007.

| (3) | I artikel 164, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er det fastsat, at restitutionen kan differentieres efter bestemmelsesstedet, navnlig når situationen på verdensmarkedet, de specifikke vilkår på visse markeder eller forpligtelser som følge af aftaler, der er indgået i henhold til traktatens artikel 300, gør det nødvendigt. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 164, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er det fastsat, at restitutionen kan differentieres efter bestemmelsesstedet, navnlig når situationen på verdensmarkedet, de specifikke vilkår på visse markeder eller forpligtelser som følge af aftaler, der er indgået i henhold til traktatens artikel 300, gør det nødvendigt.

| (4) | Der bør kun ydes restitutioner for produkter, der må omsættes frit i EF, og som er forsynet med et identifikationsmærke som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (2). Produkterne skal ligeledes overholde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (3). |
| --- | --- |

(4)

Der bør kun ydes restitutioner for produkter, der må omsættes frit i EF, og som er forsynet med et identifikationsmærke som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra b), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (2). Produkterne skal ligeledes overholde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (3).

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   Der ydes eksportrestitutioner som omhandlet i artikel 164 i forordning (EF) nr. 1234/2007 for de produkter og de beløb, der er anført i bilaget til nærværende forordning, på de i stk. 2 fastsatte betingelser.

2.   De produkter, der kan ydes restitutioner for i henhold til stk. 1, skal opfylde kravene i forordning (EF) nr. 852/2004 og (EF) nr. 853/2004, navnlig for så vidt angår tilberedning i en godkendt virksomhed, og overholde de krav om identifikationsmærkning, der er fastsat i bilag II, afsnit I, til forordning (EF) nr. 853/2004.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 22. januar 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1

1

(2)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55.

2

(3)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1.

3

---

BILAG

Eksportrestitutioner for fjerkrækød gældende fra den 22. januar 2010

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 0105 11 11 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 19 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 91 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 11 99 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,24 |
| 0105 12 00 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0105 19 20 9000 | A02 | EUR/100 pcs | 0,47 |
| 0207 12 10 9900 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9190 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| 0207 12 90 9990 | V03 | EUR/100 kg | 40,00 |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).
  De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:






  V03: | A24, Angola, Saudi-Arabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, De Forenede Arabiske Emirater, Jordan, Yemen, Libanon, Irak, Iran. |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

0105 11 11 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 19 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 91 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 11 99 9000

A02

EUR/100 pcs

0,24

0105 12 00 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0105 19 20 9000

A02

EUR/100 pcs

0,47

0207 12 10 9900

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9190

V03

EUR/100 kg

40,00

0207 12 90 9990

V03

EUR/100 kg

40,00

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).

De øvrige bestemmelsessteder er fastsat som følger:

V03:

A24, Angola, Saudi-Arabien, Kuwait, Bahrain, Qatar, Oman, De Forenede Arabiske Emirater, Jordan, Yemen, Libanon, Irak, Iran.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/39 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/39

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 64/2010

af 21. januar 2010

om fastsættelse af eksportrestitutioner for svinekød

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 164, stk. 2, sidste afsnit, og artikel 170, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til artikel 162, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan forskellen mellem priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i del XVII i bilag I til den pågældende forordning, og priserne for disse produkter i Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til artikel 162, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 kan forskellen mellem priserne på verdensmarkedet for de produkter, der er nævnt i del XVII i bilag I til den pågældende forordning, og priserne for disse produkter i Fællesskabet udlignes ved en eksportrestitution.

| (2) | I lyset af den aktuelle situation på markedet for svinekød bør der fastsættes eksportrestitutioner efter bestemmelserne og kriterierne i artikel 162-164, 167, 169 og 170 i forordning (EØF) nr. 1234/2007. |
| --- | --- |

(2)

I lyset af den aktuelle situation på markedet for svinekød bør der fastsættes eksportrestitutioner efter bestemmelserne og kriterierne i artikel 162-164, 167, 169 og 170 i forordning (EØF) nr. 1234/2007.

| (3) | I henhold til artikel 164, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1234/2007 kan eksportrestitutioner differentieres efter destination, især hvis verdensmarkedssituationen, specifikke behov på visse markeder eller forpligtelser, der følger af aftaler indgået i henhold til traktatens artikel 300, gør dette nødvendigt. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til artikel 164, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1234/2007 kan eksportrestitutioner differentieres efter destination, især hvis verdensmarkedssituationen, specifikke behov på visse markeder eller forpligtelser, der følger af aftaler indgået i henhold til traktatens artikel 300, gør dette nødvendigt.

| (4) | Der bør kun ydes restitutioner for produkter, der må omsættes frit i Fællesskabet, og som er forsynet med et sundhedsmærke som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (2). De pågældende produkter bør også opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (4). |
| --- | --- |

(4)

Der bør kun ydes restitutioner for produkter, der må omsættes frit i Fællesskabet, og som er forsynet med et sundhedsmærke som omhandlet i artikel 5, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (2). De pågældende produkter bør også opfylde kravene i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (3) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 854/2004 af 29. april 2004 om særlige bestemmelser for tilrettelæggelsen af den offentlige kontrol af animalske produkter til konsum (4).

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1.   De produkter, som der ydes eksportrestitutioner for som omhandlet i artikel 164 i forordning (EF) nr. 1234/2007, og de pågældende restitutionsbeløb er anført i bilaget til nærværende forordning, jf. dog betingelserne i denne artikels stk. 2.

2.   De produkter, som der kan ydes restitutioner for i henhold til stk. 1, skal opfylde de relevante krav i forordning (EF) nr. 852/2004 og (EF) nr. 853/2004 og navnlig være tilberedt i en godkendt virksomhed og opfylde kravene om sundhedsmærkning fastsat i afsnit I i kapitel III i bilag I til forordning (EF) nr. 854/2004.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 22. januar 2010.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 55.

2

(3)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1.

3

(4)  EUT L 139 af 30.4.2004, s. 206.

4

---

BILAG

Eksportrestitutioner for svinekød gældende fra den 22. januar 2010

| Produktkode | Bestemmelsessted | Måleenhed | Restitutionsbeløb |
| --- | --- | --- | --- |
| 0210 11 31 9110 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 11 31 9910 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9100 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 0210 19 81 9300 | A00 | EUR/100 kg | 54,20 |
| 1601 00 91 9120 | A00 | EUR/100 kg | 19,50 |
| 1601 00 99 9110 | A00 | EUR/100 kg | 15,20 |
| 1602 41 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 29,00 |
| 1602 41 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 42 10 9110 | A00 | EUR/100 kg | 22,80 |
| 1602 42 10 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| 1602 49 19 9130 | A00 | EUR/100 kg | 17,10 |
| NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1). |

Produktkode

Bestemmelsessted

Måleenhed

Restitutionsbeløb

0210 11 31 9110

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 11 31 9910

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9100

A00

EUR/100 kg

54,20

0210 19 81 9300

A00

EUR/100 kg

54,20

1601 00 91 9120

A00

EUR/100 kg

19,50

1601 00 99 9110

A00

EUR/100 kg

15,20

1602 41 10 9110

A00

EUR/100 kg

29,00

1602 41 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 42 10 9110

A00

EUR/100 kg

22,80

1602 42 10 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

1602 49 19 9130

A00

EUR/100 kg

17,10

NB: Produktkoderne samt koderne for bestemmelsessteder i serie »A« er fastsat i Kommissionens ændrede forordning (EØF) nr. 3846/87 (EFT L 366 af 24.12.1987, s. 1).

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/41

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 65/2010

af 21. januar 2010

om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin og om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 143,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 614/2009 af 7. juli 2009 om den fælles handelsordning for ægalbumin og mælkealbumin (2), særlig artikel 3, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin. |
| --- | --- |

(1)

Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin.

| (2) | Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som bestemmelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser bør ændres under hensyn til prisudsving efter oprindelse. De repræsentative priser bør derfor offentliggøres. |
| --- | --- |

(2)

Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som bestemmelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser bør ændres under hensyn til prisudsving efter oprindelse. De repræsentative priser bør derfor offentliggøres.

| (3) | Af hensyn til markedssituationen bør ændringen gennemføres snarest. |
| --- | --- |

(3)

Af hensyn til markedssituationen bør ændringen gennemføres snarest.

| (4) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(4)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til forordning (EF) nr. 1484/95 affattes som angivet i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2010.

For Kommissionen På formandens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 181 af 14.7.2009, s. 8.

2

(3)  EUT L 145 af 29.6.1995, s. 47.

3

---

BILAG

til Kommissionens forordning af 21. januar 2010 om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg og ægalbumin og om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95

»BILAG I

| KN-kode | Varebeskrivelse | Repræsentativ pris
  (EUR/100 kg) | Sikkerhed ifølge artikel 3, stk. 3
  (EUR/100 kg) | Oprindelse (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, men med hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 70 pct.-høns), frosne | 86,6 | 1 | AR |
| 0207 12 90 | Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 65 pct.-høns), eller i anden form, frosne | 116,5 | 0 | BR |
| 113,8 | 1 | AR |
| 0207 14 10 | Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 208,4 | 28 | BR |
| 190,0 | 35 | AR |
| 284,5 | 5 | CL |
| 0207 14 50 | Bryst og stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 201,1 | 3 | BR |
| 0207 14 60 | Lår og stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne | 98,9 | 13 | BR |
| 94,5 | 15 | AR |
| 0207 25 10 | Kalkuner, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, men med hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 80 pct.-kalkuner), frosne | 172,0 | 0 | BR |
| 0207 27 10 | Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne | 241,0 | 17 | BR |
| 291,3 | 2 | CL |
| 0408 11 80 | Æggeblommer, tørrede | 341,4 | 0 | AR |
| 0408 91 80 | Æg uden skal, tørrede | 332,5 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt | 227,4 | 18 | BR |
| 162,0 | 43 | AR |
| 3502 11 90 | Ægalbumin, tørret | 594,0 | 0 | AR |

KN-kode

Varebeskrivelse

Repræsentativ pris

(EUR/100 kg)

Sikkerhed ifølge artikel 3, stk. 3

(EUR/100 kg)

Oprindelse (1)

0207 12 10

Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, men med hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 70 pct.-høns), frosne

86,6

1

AR

0207 12 90

Høns, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, og uden hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 65 pct.-høns), eller i anden form, frosne

116,5

0

BR

113,8

1

AR

0207 14 10

Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

208,4

28

BR

190,0

35

AR

284,5

5

CL

0207 14 50

Bryst og stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

201,1

3

BR

0207 14 60

Lår og stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne

98,9

13

BR

94,5

15

AR

0207 25 10

Kalkuner, plukkede, rensede, uden hoved og fødder, men med hals, hjerte, lever og kråse (såkaldte 80 pct.-kalkuner), frosne

172,0

0

BR

0207 27 10

Udskårne udbenede stykker af kalkun, frosne

241,0

17

BR

291,3

2

CL

0408 11 80

Æggeblommer, tørrede

341,4

0

AR

0408 91 80

Æg uden skal, tørrede

332,5

0

AR

1602 32 11

Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt

227,4

18

BR

162,0

43

AR

3502 11 90

Ægalbumin, tørret

594,0

0

AR

---

(1)  Landenomenklaturen er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« angiver »andre oprindelser«.«

1

---

IV Retsakter vedtaget inden den 1. december 2009 i henhold til EF-traktaten, EU-traktaten og Euratomtraktaten

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/43 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/43

---

RÅDETS BESLUTNING

af 27. november 2009

om det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab (2011)

(2010/37/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 308,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Med traktaten indføres unionsborgerskab, som er et supplement til det nationale statsborgerskab i medlemsstaterne og en vigtig faktor for styrkelse og sikring af den europæiske integrationsproces. |
| --- | --- |

(1)

Med traktaten indføres unionsborgerskab, som er et supplement til det nationale statsborgerskab i medlemsstaterne og en vigtig faktor for styrkelse og sikring af den europæiske integrationsproces.

| (2) | Fremme af et aktivt medborgerskab er en væsentlig bestanddel i styrkelse af samhørighed og udvikling af demokratiet. |
| --- | --- |

(2)

Fremme af et aktivt medborgerskab er en væsentlig bestanddel i styrkelse af samhørighed og udvikling af demokratiet.

| (3) | Det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab vil bidrage til at vise, at frivilligt arbejde er en af nøgledimensionerne i aktivt medborgerskab og demokrati, der er udtryk for europæiske værdier som solidaritet og tolerance og som sådan bidrager til en harmonisk udvikling af europæiske samfund. |
| --- | --- |

(3)

Det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab vil bidrage til at vise, at frivilligt arbejde er en af nøgledimensionerne i aktivt medborgerskab og demokrati, der er udtryk for europæiske værdier som solidaritet og tolerance og som sådan bidrager til en harmonisk udvikling af europæiske samfund.

| (4) | Frivilligt arbejde udgør en værdifuld læringserfaring, giver mulighed for udvikling af sociale kvalifikationer og kompetencer og bidrager til solidaritet. Det arbejde, der udføres af volontører i alle aldre, er af stor betydning for udviklingen af demokratiet, som er et af de grundlæggende principper for Den Europæiske Union (EU). Frivilligt arbejde kan bidrage til den enkeltes trivsel og til en harmonisk udvikling af de europæiske samfund. |
| --- | --- |

(4)

Frivilligt arbejde udgør en værdifuld læringserfaring, giver mulighed for udvikling af sociale kvalifikationer og kompetencer og bidrager til solidaritet. Det arbejde, der udføres af volontører i alle aldre, er af stor betydning for udviklingen af demokratiet, som er et af de grundlæggende principper for Den Europæiske Union (EU). Frivilligt arbejde kan bidrage til den enkeltes trivsel og til en harmonisk udvikling af de europæiske samfund.

| (5) | Idet der tages behørigt hensyn til den enkelte medlemsstats særlige situation og alle former for frivilligt arbejde, henviser udtrykket »frivilligt arbejde« til alle former for frivillige formelle eller uformelle aktiviteter, som en person påtager sig af egen fri vilje, valg og motivation og uden tanke for økonomisk vinding. Det er til gavn for den enkelte volontør, lokale fællesskaber og samfundet som helhed. Det er også et forum for personer og sammenslutninger, hvor de kan tage sig af menneskelige, sociale eller miljømæssige behov og bekymringer og behov og bekymringer, der er fælles for generationerne, og udføres ofte til støtte for en nonprofitorganisation eller lokalt baserede initiativer. Frivilligt arbejde træder ikke i stedet for professionelle betalte beskæftigelsesmuligheder, men tilfører samfundet værdi. |
| --- | --- |

(5)

Idet der tages behørigt hensyn til den enkelte medlemsstats særlige situation og alle former for frivilligt arbejde, henviser udtrykket »frivilligt arbejde« til alle former for frivillige formelle eller uformelle aktiviteter, som en person påtager sig af egen fri vilje, valg og motivation og uden tanke for økonomisk vinding. Det er til gavn for den enkelte volontør, lokale fællesskaber og samfundet som helhed. Det er også et forum for personer og sammenslutninger, hvor de kan tage sig af menneskelige, sociale eller miljømæssige behov og bekymringer og behov og bekymringer, der er fælles for generationerne, og udføres ofte til støtte for en nonprofitorganisation eller lokalt baserede initiativer. Frivilligt arbejde træder ikke i stedet for professionelle betalte beskæftigelsesmuligheder, men tilfører samfundet værdi.

| (6) | I samfund under hastig forandring er der behov for at sikre effektive støtteforanstaltninger for frivilligt arbejde, så flere mennesker får mulighed for at engagere sig i frivilligt arbejde. Det er derfor vigtigt at støtte »peer-learning« og udveksling og udvikling af god praksis på lokalt, regionalt og nationalt plan samt på fællesskabsplan. |
| --- | --- |

(6)

I samfund under hastig forandring er der behov for at sikre effektive støtteforanstaltninger for frivilligt arbejde, så flere mennesker får mulighed for at engagere sig i frivilligt arbejde. Det er derfor vigtigt at støtte »peer-learning« og udveksling og udvikling af god praksis på lokalt, regionalt og nationalt plan samt på fællesskabsplan.

| (7) | På regeringskonferencen i 1997 vedtog man erklæring nr. 38 om frivilligt arbejde, der knyttedes som bilag til slutakten i Amsterdamtraktaten, og hvori konferencen anerkender det betydelige bidrag, frivilligt arbejde yder til udviklingen af solidaritet i samfundet. |
| --- | --- |

(7)

På regeringskonferencen i 1997 vedtog man erklæring nr. 38 om frivilligt arbejde, der knyttedes som bilag til slutakten i Amsterdamtraktaten, og hvori konferencen anerkender det betydelige bidrag, frivilligt arbejde yder til udviklingen af solidaritet i samfundet.

| (8) | I sin meddelelse fra juni 1997 om fremme af foreninger og fonde i Europa fremhævede Kommissionen tre aspekter, der kendetegner foreningers og fondes arbejde: det økonomiske aspekt, som vedrører jobskabelse, det sociale aspekt, som vedrører deres bidrag til formuleringen af social- og arbejdsmarkedspolitikker og derigennem til sociale fremskridt, og det politiske aspekt, som vedrører indsatsen for at fremme demokrati, medborgerskab og samfundsdeltagelse. |
| --- | --- |

(8)

I sin meddelelse fra juni 1997 om fremme af foreninger og fonde i Europa fremhævede Kommissionen tre aspekter, der kendetegner foreningers og fondes arbejde: det økonomiske aspekt, som vedrører jobskabelse, det sociale aspekt, som vedrører deres bidrag til formuleringen af social- og arbejdsmarkedspolitikker og derigennem til sociale fremskridt, og det politiske aspekt, som vedrører indsatsen for at fremme demokrati, medborgerskab og samfundsdeltagelse.

| (9) | I resolutionerne fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 27. juni 2002 og 16. november 2007 og i henstillingen af 20. november 2008 anerkendte Rådet og medlemsstaterne frivilligt arbejde som et centralt aspekt på ungdomsområdet og vedtog fælles målsætninger for unges frivillige arbejde og for unge volontørers mobilitet i EU. |
| --- | --- |

(9)

I resolutionerne fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 27. juni 2002 og 16. november 2007 og i henstillingen af 20. november 2008 anerkendte Rådet og medlemsstaterne frivilligt arbejde som et centralt aspekt på ungdomsområdet og vedtog fælles målsætninger for unges frivillige arbejde og for unge volontørers mobilitet i EU.

| (10) | I sin udtalelse af 13. december 2006»De frivillige aktiviteters rolle i det europæiske samfund og deres virkninger« (2) opfordrede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg Kommissionen til »at udråbe et europæisk år for de frivillige og til hurtigst muligt at offentliggøre en hvidbog om frivillige aktiviteter og aktivt medborgerskab i Europa«. |
| --- | --- |

(10)

I sin udtalelse af 13. december 2006»De frivillige aktiviteters rolle i det europæiske samfund og deres virkninger« (2) opfordrede Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg Kommissionen til »at udråbe et europæisk år for de frivillige og til hurtigst muligt at offentliggøre en hvidbog om frivillige aktiviteter og aktivt medborgerskab i Europa«.

| (11) | I marts 2008 vedtog Europa-Parlamentet en betænkning om det frivillige arbejdes bidrag til økonomisk og social samhørighed, hvori det opfordrede medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at anerkende værdien af frivilligt arbejde for en bedre social og økonomisk samhørighed. |
| --- | --- |

(11)

I marts 2008 vedtog Europa-Parlamentet en betænkning om det frivillige arbejdes bidrag til økonomisk og social samhørighed, hvori det opfordrede medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at anerkende værdien af frivilligt arbejde for en bedre social og økonomisk samhørighed.

| (12) | I juli 2008 vedtog Europa-Parlamentet en skriftlig erklæring om 2011 som det europæiske år for frivilligt arbejde. |
| --- | --- |

(12)

I juli 2008 vedtog Europa-Parlamentet en skriftlig erklæring om 2011 som det europæiske år for frivilligt arbejde.

| (13) | Frivilligt arbejde indgår i adskillige fællesskabsprogrammer og netværk, som sætter fokus på bl.a. mobilitet i det frivillige arbejde for mennesker i alle aldre, som for eksempel programmet »Livslang læring« (3), programmet »Europa for Borgerne« (4) og den europæiske volontørtjeneste under programmet »Aktive Unge« (5). |
| --- | --- |

(13)

Frivilligt arbejde indgår i adskillige fællesskabsprogrammer og netværk, som sætter fokus på bl.a. mobilitet i det frivillige arbejde for mennesker i alle aldre, som for eksempel programmet »Livslang læring« (3), programmet »Europa for Borgerne« (4) og den europæiske volontørtjeneste under programmet »Aktive Unge« (5).

| (14) | Der findes mange typer frivilligt arbejde i Europa, som bør bevares og videreudvikles. |
| --- | --- |

(14)

Der findes mange typer frivilligt arbejde i Europa, som bør bevares og videreudvikles.

| (15) | Det frivillige arbejdes iboende potentiale er endnu ikke fuldt ud udnyttet. Et europæisk år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab vil gøre det muligt at demonstrere i en europæisk kontekst, at deltagelse i frivilligt arbejde øger borgernes interesse for at tage aktivt del i samfundslivet og kan medvirke til at få borgerne til at føle sig knyttet til og engageret i samfundet på alle niveauer — på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. |
| --- | --- |

(15)

Det frivillige arbejdes iboende potentiale er endnu ikke fuldt ud udnyttet. Et europæisk år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab vil gøre det muligt at demonstrere i en europæisk kontekst, at deltagelse i frivilligt arbejde øger borgernes interesse for at tage aktivt del i samfundslivet og kan medvirke til at få borgerne til at føle sig knyttet til og engageret i samfundet på alle niveauer — på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan.

| (16) | Det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab kan også bidrage til at tackle kønsulighederne i den frivillige sektor, f.eks. med hensyn til de sektorer og aktiviteter, hvor mænd og kvinder deltager, eller repræsentationen i frivillige ledende stillinger. |
| --- | --- |

(16)

Det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab kan også bidrage til at tackle kønsulighederne i den frivillige sektor, f.eks. med hensyn til de sektorer og aktiviteter, hvor mænd og kvinder deltager, eller repræsentationen i frivillige ledende stillinger.

| (17) | 2011 er tiåret for De Forenede Nationers internationale volontørår 2001. |
| --- | --- |

(17)

2011 er tiåret for De Forenede Nationers internationale volontørår 2001.

| (18) | I denne beslutning fastlægges der en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37, i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (6). |
| --- | --- |

(18)

I denne beslutning fastlægges der en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden, jf. punkt 37, i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (6).

| (19) | Målene for det foreslåede europæiske år kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af behovet for tværnational informationsudveksling og udbredelse af god praksis i hele Fællesskabet og kan derfor på grund af den foreslåede foranstaltnings omfang bedre nås på fællesskabsplan. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. traktatens artikel 5, går denne beslutning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål — |
| --- | --- |

(19)

Målene for det foreslåede europæiske år kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af behovet for tværnational informationsudveksling og udbredelse af god praksis i hele Fællesskabet og kan derfor på grund af den foreslåede foranstaltnings omfang bedre nås på fællesskabsplan. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. traktatens artikel 5, går denne beslutning ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Genstand

Året 2011 erklæres for »det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab« (i det følgende benævnt »det europæiske år«).

Artikel 2

Mål

Det overordnede mål med det europæiske år er — hovedsageligt gennem udveksling af erfaringer og god praksis — at fremme og støtte Fællesskabets, medlemsstaternes og de lokale og regionale myndigheders indsats for at skabe volontørfremmende betingelser for civilsamfundet i Den Europæiske Union (EU) og for at øge synligheden af frivilligt arbejde i EU.

Målene for det europæiske år er at:

| 1) | skabe et volontørfremmende klima i EU med henblik på at inddrage frivilligt arbejde som en uadskillelig del af indsatsen for at tilskynde borgerne til at tage aktivt del i samfundslivet og i mellemfolkelige aktiviteter i EU-sammenhæng og at overvinde de nuværende hindringer for frivilligt arbejde, hvor det er hensigtsmæssigt og nødvendigt |
| --- | --- |

1)

skabe et volontørfremmende klima i EU med henblik på at inddrage frivilligt arbejde som en uadskillelig del af indsatsen for at tilskynde borgerne til at tage aktivt del i samfundslivet og i mellemfolkelige aktiviteter i EU-sammenhæng og at overvinde de nuværende hindringer for frivilligt arbejde, hvor det er hensigtsmæssigt og nødvendigt

| 2) | give tilrettelæggere af frivilligt arbejde mulighed for at forbedre kvaliteten af det frivillige arbejde med henblik på at gøre det lettere at komme til at deltage i frivilligt arbejde, at hjælpe tilrettelæggerne med at gennemføre nye former for frivilligt arbejde, og at tilskynde til etablering af netværk, mobilitet, samarbejde og synergi inden for civilsamfundet og mellem civilsamfundet og andre sektorer i EU-sammenhæng |
| --- | --- |

2)

give tilrettelæggere af frivilligt arbejde mulighed for at forbedre kvaliteten af det frivillige arbejde med henblik på at gøre det lettere at komme til at deltage i frivilligt arbejde, at hjælpe tilrettelæggerne med at gennemføre nye former for frivilligt arbejde, og at tilskynde til etablering af netværk, mobilitet, samarbejde og synergi inden for civilsamfundet og mellem civilsamfundet og andre sektorer i EU-sammenhæng

| 3) | anerkende frivilligt arbejde med henblik på at tilskynde til, at der indføres passende incitamenter for personer, virksomheder og volontørorganisationer, og til, at politikerne, civilsamfundsorganisationerne, de offentlige institutioner, den formelle og ikke-formelle undervisningssektor samt arbejdsgiverne anerkender de kompetencer og kvalifikationer, som volontørerne tilegner sig gennem deres frivillige arbejde |
| --- | --- |

3)

anerkende frivilligt arbejde med henblik på at tilskynde til, at der indføres passende incitamenter for personer, virksomheder og volontørorganisationer, og til, at politikerne, civilsamfundsorganisationerne, de offentlige institutioner, den formelle og ikke-formelle undervisningssektor samt arbejdsgiverne anerkender de kompetencer og kvalifikationer, som volontørerne tilegner sig gennem deres frivillige arbejde

| 4) | styrke bevidstheden om værdien og betydningen af frivilligt arbejde med henblik på at øge bevidstheden om det frivillige arbejdes betydning som udtryk for borgernes deltagelse i samfundslivet, hvilket bidrager til forhold af almen interesse for alle medlemsstater, for eksempel harmonisk samfundsudvikling og social sammenhængskraft. |
| --- | --- |

4)

styrke bevidstheden om værdien og betydningen af frivilligt arbejde med henblik på at øge bevidstheden om det frivillige arbejdes betydning som udtryk for borgernes deltagelse i samfundslivet, hvilket bidrager til forhold af almen interesse for alle medlemsstater, for eksempel harmonisk samfundsudvikling og social sammenhængskraft.

Artikel 3

Initiativer

1.   De foranstaltninger, der iværksættes for at nå de i artikel 2 opstillede mål, kan såvel på fællesskabsplan som på nationalt, regionalt og lokalt plan omfatte følgende initiativer, som er forbundet med målene for det europæiske år:

| a) | udveksling af erfaringer og god praksis |
| --- | --- |

a)

udveksling af erfaringer og god praksis

| b) | iværksættelse af studier og forskning samt formidling af deres resultater |
| --- | --- |

b)

iværksættelse af studier og forskning samt formidling af deres resultater

| c) | konferencer og arrangementer, der har til formål at skabe debat og øge bevidstheden om vigtigheden og værdien af frivilligt arbejde, der stimulerer borgernes engagement, og hylde volontørernes og deres organisationers indsats |
| --- | --- |

c)

konferencer og arrangementer, der har til formål at skabe debat og øge bevidstheden om vigtigheden og værdien af frivilligt arbejde, der stimulerer borgernes engagement, og hylde volontørernes og deres organisationers indsats

| d) | konkrete initiativer i medlemsstaterne, der tager sigte på at fremme målene for det europæiske år; mindst 25 % af årets samlede budget vil blive anvendt til dette formål |
| --- | --- |

d)

konkrete initiativer i medlemsstaterne, der tager sigte på at fremme målene for det europæiske år; mindst 25 % af årets samlede budget vil blive anvendt til dette formål

| e) | oplysnings- og pr-kampagner til formidling af nøglebudskaber. |
| --- | --- |

e)

oplysnings- og pr-kampagner til formidling af nøglebudskaber.

De i første afsnit omhandlede foranstaltninger er beskrevet nærmere i bilaget.

2.   Fællesskabsmidler til projekter vil kunne gives gennem eksisterende fællesskabsprogrammer.

Artikel 4

Samarbejde med medlemsstaterne

Senest den 28. februar 2010 udpeger hver medlemsstat et organ, som skal have ansvaret for at arrangere dens deltagelse i det europæiske år (i det følgende benævnt »det nationale koordineringsorgan«), og orienterer Kommissionen om udpegelsen af organet.

Det nationale koordineringsorgan skal under gennemførelsen af sine foranstaltninger, især når det udarbejder det nationale program, rådføre sig med og arbejde tæt sammen med en bred vifte af interesserede parter, herunder civilsamfundsorganisationerne og, hvor det er relevant, de nationale kontorer eller kontaktpunkter for de relevante fællesskabsprogrammer.

Det nationale program og de nationale prioriteter for det europæiske år fastsættes i overensstemmelse med målene i artikel 2 og de nærmere beskrivelser af foranstaltningerne i bilaget.

Artikel 5

Koordinering på fællesskabsplan og gennemførelse

Kommissionen indkalder de nationale koordineringsorganer til møder for at koordinere gennemførelsen af det europæiske år og udveksle oplysninger om dets gennemførelse på nationalt plan.

Kommissionen indkalder også repræsentanter for europæiske organisationer eller organer, der beskæftiger sig med frivilligt arbejde, og interesserede parter til møder for at bistå Kommissionen med gennemførelsen af det europæiske år.

Kommissionen gennemfører det europæiske år på fællesskabsplan.

Medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget inddrages i aktiviteterne.

Artikel 6

Finansielle bestemmelser

1.   Foranstaltninger af fællesskabstilsnit, jf. del A i bilaget, giver anledning til en offentlig kontrakt eller til tilskud, der finansieres over De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

2.   Foranstaltninger af fællesskabstilsnit, jf. del B i bilaget, kan samfinansieres over De Europæiske Fællesskabers almindelige budget.

3.   Kommissionen bevilger tilskud til hvert nationalt koordineringsorgan, jf. artikel 4, efter proceduren i del C i bilaget.

Artikel 7

Budget

1.   Finansieringsrammen for gennemførelsen af denne beslutning i perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011 er på 8 000 000 EUR.

2.   De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for den finansielle ramme.

Artikel 8

Internationalt samarbejde

Kommissionen kan i forbindelse med det europæiske år samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig De Forenede Nationer og Europarådet, idet synligheden af EU's deltagelse sikres.

Artikel 9

Sammenhæng og komplementaritet

Kommissionen sørger i samarbejde med medlemsstaterne for, at der er sammenhæng mellem foranstaltningerne i denne beslutning og andre foranstaltninger og initiativer, der bidrager til at virkeliggøre målene for det europæiske år på fællesskabsplan såvel som på nationalt og regionalt plan.

Artikel 10

Beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser

1.   Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger, der finansieres i henhold til denne beslutning, at Fællesskabets økonomiske interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning, i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (7), Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (8) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (9).

2.   For så vidt angår fællesskabsforanstaltninger, der finansieres i henhold til denne beslutning, forstås ved uregelmæssighed enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse eller enhver manglende opfyldelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk aktørs handling eller undladelse, der skader eller kunne skade De Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af De Europæiske Fællesskaber, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95.

3.   Kommissionen begrænser eller udskyder betaling af den finansielle støtte til en foranstaltning eller kræver den tilbagebetalt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, særlig manglende overholdelse af bestemmelserne i denne beslutning eller i den individuelle beslutning eller kontrakt om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller i tilfælde af at der, uden at Kommissionen er blevet anmodet om godkendelse heraf, er foretaget en væsentlig ændring af foranstaltningen, der strider mod dennes art eller mod gennemførelsesbetingelserne.

4.   Hvis fristerne ikke overholdes, eller hvis gennemførelsen af en foranstaltning kun kan give ret til en del af den tildelte finansielle støtte, anmoder Kommissionen modtageren om at fremsætte sine bemærkninger inden for en nærmere bestemt frist. Hvis modtageren ikke giver en rimelig begrundelse, kan Kommissionen annullere resten af støttebeløbet og kræve tidligere udbetalte beløb tilbagebetalt.

5.   Ethvert uretmæssigt udbetalt beløb skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke tilbagebetales rettidigt, pålægges morarente i henhold til bestemmelserne i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (10).

Artikel 11

Overvågning og evaluering

Kommissionen forelægger senest den 31. december 2012 en rapport for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de initiativer, der er omhandlet i denne beslutning.

Artikel 12

Ikrafttrædelse

Denne beslutning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 2009.

På Rådets vegne

L. ADELSOHN LILJEROTH

Formand

---

(1)  Europa-Parlamentets udtalelse af 26.11.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT C 325 af 30.12.2006, s. 46.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/2006/EF af 15.11.2006 om et handlingsprogram for livslang læring (EUT L 327 af 24.11.2006, s. 45).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1904/2006/EF af 12.12.2006 om programmet »Europa for Borgerne« til fremme af et aktivt medborgerskab i Europa (2007-2013) (EUT L 378 af 27.12.2006, s. 32).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1719/2006/EF af 15.11.2006 om oprettelse af programmet Aktive unge for perioden 2007-2013 (EUT L 327 af 24.11.2006, s. 30).

5

(6)  EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.

6

(7)  EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

7

(8)  EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

8

(9)  EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

9

(10)  EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

10

---

BILAG

Nærmere beskrivelse af de i artikel 3 omhandlede forantaltninger

Det er et grundlæggende princip for det europæiske år, at gennemførelsen skal være baseret på en høj grad af mobilisering og aktiv deltagelse af civilsamfundet og andre interesserede parter, som skal have ejerskab til året. Desuden vil gennemførelsen ske gennem følgende foranstaltninger:

A.   DIREKTE FÆLLESSKABSINITIATIVER

Støtten vil normalt have form af direkte køb af varer og tjenesteydelser i henhold til gældende rammeaftaler. Den kan også have form af tilskud.

1.   Oplysnings- og pr-kampagner, der omfatter følgende:

| — | højtprofilerede arrangementer og fora for udveksling af erfaring og god praksis |
| --- | --- |

—

højtprofilerede arrangementer og fora for udveksling af erfaring og god praksis

| — | konkurrencer med eller uden priser |
| --- | --- |

—

konkurrencer med eller uden priser

| — | samarbejde med den private sektor, radio- og tv-selskaber og andre medier om formidlingen af oplysninger om frivilligt arbejde og det europæiske år |
| --- | --- |

—

samarbejde med den private sektor, radio- og tv-selskaber og andre medier om formidlingen af oplysninger om frivilligt arbejde og det europæiske år

| — | udarbejdelse af materiale og redskaber for medierne, som er tilgængelige i hele EU, og som har til formål at stimulere offentlighedens interesse |
| --- | --- |

—

udarbejdelse af materiale og redskaber for medierne, som er tilgængelige i hele EU, og som har til formål at stimulere offentlighedens interesse

| — | foranstaltninger, som har til formål at udbrede kendskabet til resultaterne og øge synligheden af fællesskabsprogrammer, -foranstaltninger og -initiativer, der bidrager til at nå målene for det europæiske år |
| --- | --- |

—

foranstaltninger, som har til formål at udbrede kendskabet til resultaterne og øge synligheden af fællesskabsprogrammer, -foranstaltninger og -initiativer, der bidrager til at nå målene for det europæiske år

| — | etablering af et informationswebsted på Europa-webstedet, bl.a. med en portal for iværksættere af projekter vedrørende frivilligt arbejde, med det formål at guide dem gennem Fællesskabets forskellige programmer og initiativer. |
| --- | --- |

—

etablering af et informationswebsted på Europa-webstedet, bl.a. med en portal for iværksættere af projekter vedrørende frivilligt arbejde, med det formål at guide dem gennem Fællesskabets forskellige programmer og initiativer.

2.   Andre initiativer:

| — | undersøgelser og redegørelser på fællesskabsplan med henblik på at evaluere og rapportere om forberedelsen, effektiviteten, virkningerne og den langsigtede overvågning af det europæiske år. |
| --- | --- |

—

undersøgelser og redegørelser på fællesskabsplan med henblik på at evaluere og rapportere om forberedelsen, effektiviteten, virkningerne og den langsigtede overvågning af det europæiske år.

B.   SAMFINANSIERING AF FÆLLESSKABSINITIATIVER

Højtprofilerede arrangementer på fællesskabsplan, der tager sigte på at øge bevidstheden om målene for det europæiske år, eventuelt tilrettelagt i samarbejde med rådsformandskaberne i 2011, kan få fællesskabsstøtte svarende til op til 80 % af de samlede støtteberettigede udgifter.

C.   SAMFINANSIERING AF NATIONALE INITIATIVER

Hvert nationalt koordineringsorgan indsender en enkelt ansøgning om fællesskabsstøtte. Støtteansøgningen skal indeholde en beskrivelse af det nationale koordineringsorgans arbejdsprogram eller den foranstaltning, der ansøges om støtte til med henblik på at fremme det europæiske år. Ansøgningen om støtte skal være ledsaget af et detaljeret budget med oplysning om de samlede udgifter til de initiativer eller det arbejdsprogram, der søges om støtte til, samt om størrelsen af det beløb, koordineringsorganet selv tilvejebringer, og om, hvorfra disse midler kommer. Kommissionen kan yde støtte til dækning af op til 80 % af de samlede støtteberettigede udgifter.

Kommissionen fastsætter de vejledende støttebeløb for hvert nationalt koordineringsorgan og ansøgningsfristen. Kriterierne bør tage højde for befolkningens størrelse og leveomkostningerne, og der bør være et fast minimumsbeløb pr. medlemsstat for at garantere et vist aktivitetsniveau.

De endelige tildelte beløb fastlægges på grundlag af de individuelle støtteansøgninger fra det nationale koordineringsorgan. Fællesskabets maksimale medfinansiering er fastsat til 80 % af de samlede støtteberettigede udgifter.

Arbejdsprogrammet/foranstaltningerne kan omfatte:

| — | møder og arrangementer i forbindelse med målene for det europæiske år, herunder nationale arrangementer for at lancere og fremme det europæiske år, skabe en katalysatoreffekt og tilvejebringe et åbent rum for debat om konkrete initiativer |
| --- | --- |

—

møder og arrangementer i forbindelse med målene for det europæiske år, herunder nationale arrangementer for at lancere og fremme det europæiske år, skabe en katalysatoreffekt og tilvejebringe et åbent rum for debat om konkrete initiativer

| — | konferencer og seminarer på nationalt, regionalt og lokalt plan, der giver mulighed for gensidig læring og udveksling af god praksis |
| --- | --- |

—

konferencer og seminarer på nationalt, regionalt og lokalt plan, der giver mulighed for gensidig læring og udveksling af god praksis

| — | information, forskningsaktiviteter og tilknyttede studier, uddannelses- og pr-kampagner på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder tilrettelæggelse af konkurrencer og prisuddelinger |
| --- | --- |

—

information, forskningsaktiviteter og tilknyttede studier, uddannelses- og pr-kampagner på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder tilrettelæggelse af konkurrencer og prisuddelinger

| — | samarbejde med medierne. |
| --- | --- |

—

samarbejde med medierne.

D.   INITIATIVER, HVORTIL FÆLLESSKABET IKKE YDER FINANSIEL STØTTE

Fællesskabet vil tilbyde ikke-finansiel støtte, bl.a. ved at give skriftlig tilladelse til anvendelse af det kommende logo og andet materiale med tilknytning til det europæiske år, til initiativer iværksat af offentlige eller private organisationer, såfremt disse over for Kommissionen påviser, at de pågældende initiativer allerede er blevet iværksat eller vil blive iværksat i løbet af 2011, og at de kan forventes at bidrage væsentligt til realiseringen af målene med det europæiske år.

---

| 22.1.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 17/50 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 17/50

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 21. oktober 2008

om den statsstøtte C 20/08 (ex N 62/08) som Italien påtænker at yde ved en ændring af støtteordning N 59/04 vedrørende en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien

(meddelt under nummer K(2008) 6015)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2010/38/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret de berørte parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1) og

og ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 1. februar 2008, der blev registreret som indgået i Kommissionen på samme dato, anmeldte Italien støtte C 20/08 (ex N 62/08) til Kommissionen. Italien sendte Kommissionen yderligere oplysninger ved et brev, der blev registret som indgået i Kommissionen den 18. marts 2008. |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 1. februar 2008, der blev registreret som indgået i Kommissionen på samme dato, anmeldte Italien støtte C 20/08 (ex N 62/08) til Kommissionen. Italien sendte Kommissionen yderligere oplysninger ved et brev, der blev registret som indgået i Kommissionen den 18. marts 2008.

| (2) | Ved brev af 30. april 2008 meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til nævnte støtte. Italien fik officiel meddelelse om denne beslutning den 7. maj 2008. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 30. april 2008 meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til nævnte støtte. Italien fik officiel meddelelse om denne beslutning den 7. maj 2008.

| (3) | Kommissionens beslutning om iværksættelse af proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede berørte parter til at fremsætte eventuelle bemærkninger til støtten. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning om iværksættelse af proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (2). Kommissionen opfordrede berørte parter til at fremsætte eventuelle bemærkninger til støtten.

| (4) | Ved e-mail af 4. juni 2008, der blev registret som indgået i Kommissionen på samme dato (dvs. inden for den frist, der i beslutningen om iværksættelse af proceduren var fastsat for Italiens indsendelse af bemærkninger) anmodede Italien om at få fristen forlænget med en måned. Kommissionen forlængede fristen til den 7. juli 2008 ved brev af 9. juni 2008. Italien fremsendte sine bemærkninger ved brev af 7. juli 2008, der blev registreret som indgået i Kommissionen på samme dato (dvs. inden for den forlængede frist). |
| --- | --- |

(4)

Ved e-mail af 4. juni 2008, der blev registret som indgået i Kommissionen på samme dato (dvs. inden for den frist, der i beslutningen om iværksættelse af proceduren var fastsat for Italiens indsendelse af bemærkninger) anmodede Italien om at få fristen forlænget med en måned. Kommissionen forlængede fristen til den 7. juli 2008 ved brev af 9. juni 2008. Italien fremsendte sine bemærkninger ved brev af 7. juli 2008, der blev registreret som indgået i Kommissionen på samme dato (dvs. inden for den forlængede frist).

| (5) | Det italienske skibsværft Cantiere Navale De Poli S.p.A. (i det følgende benævnt »De Poli«), som mener at være berørt af sagen, fremsatte bemærkninger ved brev af 12. september 2008, der blev registreret som indgået i Kommissionen den 17. september 2008. De Poli er et italiensk skibsværft, der ligger i Venezia-Pellestrina. Ifølge oplysningerne i anmeldelsen er dette værft et af de to værfter, der eventuelt vil kunne få støtte på grundlag af den i betragtning 6 beskrevne ordning, dvs. forudsat at den anmeldte støtte godkendes. Fristen for berørte parters indsendelse af bemærkninger udløb en måned efter det tidspunkt, hvor beslutningen om, at proceduren i traktatens artikel 88, stk. 2, skulle iværksættes, blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, dvs. den 7. juli 2008. Bemærkningerne fra De Poli blev fremsat efter udløbet af denne frist. De Poli anfører desangående, at værftet for sent havde fået kendskab til Kommissionens beslutning om at iværksætte proceduren og de bemærkninger, som Italien havde fremsat i denne forbindelse. |
| --- | --- |

(5)

Det italienske skibsværft Cantiere Navale De Poli S.p.A. (i det følgende benævnt »De Poli«), som mener at være berørt af sagen, fremsatte bemærkninger ved brev af 12. september 2008, der blev registreret som indgået i Kommissionen den 17. september 2008. De Poli er et italiensk skibsværft, der ligger i Venezia-Pellestrina. Ifølge oplysningerne i anmeldelsen er dette værft et af de to værfter, der eventuelt vil kunne få støtte på grundlag af den i betragtning 6 beskrevne ordning, dvs. forudsat at den anmeldte støtte godkendes. Fristen for berørte parters indsendelse af bemærkninger udløb en måned efter det tidspunkt, hvor beslutningen om, at proceduren i traktatens artikel 88, stk. 2, skulle iværksættes, blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, dvs. den 7. juli 2008. Bemærkningerne fra De Poli blev fremsat efter udløbet af denne frist. De Poli anfører desangående, at værftet for sent havde fået kendskab til Kommissionens beslutning om at iværksætte proceduren og de bemærkninger, som Italien havde fremsat i denne forbindelse.

| (6) | Det er fastsat i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, at det påhviler Kommissionen at opfordre berørte parter til at fremsætte bemærkninger. Dette indebærer ikke, at Kommissionen har pligt til at informere samtlige berørte parter individuelt, blot at den skal sikre, at alle potentielt berørte parter får mulighed for at fremsætte bemærkninger. Berørte parter er blevet underrettet på fyldestgørende måde, når der er offentliggjort en meddelelse i EU-tidende om, at der iværksættes en procedure (3). Det konstateres derfor, at De Poli ved nævnte offentliggørelse er blevet er underrettet som foreskrevet om beslutningen om procedurens iværksættelse og om fristen for indsendelse af bemærkninger. De Poli har imidlertid ikke overholdt den frist for fremlæggelse af bemærkninger, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (4) (i det følgende benævnt »procedureforordningen«). Kommissionen konstaterer, at De Poli ikke har anmodet om en forlængelse af fristen for indsendelse af bemærkninger og ej heller har anført nogen særlig begrundelse for, at værftets efter fristen fremsatte bemærkninger burde medtages i overvejelserne. Kommissionen ser derfor bort fra De Poli's for sent indløbne bemærkninger. |
| --- | --- |

(6)

Det er fastsat i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, at det påhviler Kommissionen at opfordre berørte parter til at fremsætte bemærkninger. Dette indebærer ikke, at Kommissionen har pligt til at informere samtlige berørte parter individuelt, blot at den skal sikre, at alle potentielt berørte parter får mulighed for at fremsætte bemærkninger. Berørte parter er blevet underrettet på fyldestgørende måde, når der er offentliggjort en meddelelse i EU-tidende om, at der iværksættes en procedure (3). Det konstateres derfor, at De Poli ved nævnte offentliggørelse er blevet er underrettet som foreskrevet om beslutningen om procedurens iværksættelse og om fristen for indsendelse af bemærkninger. De Poli har imidlertid ikke overholdt den frist for fremlæggelse af bemærkninger, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (4) (i det følgende benævnt »procedureforordningen«). Kommissionen konstaterer, at De Poli ikke har anmodet om en forlængelse af fristen for indsendelse af bemærkninger og ej heller har anført nogen særlig begrundelse for, at værftets efter fristen fremsatte bemærkninger burde medtages i overvejelserne. Kommissionen ser derfor bort fra De Poli's for sent indløbne bemærkninger.

II.   DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

| (7) | Ved brev C(2004) 1807 endelig af 19. maj 2004 meddelte Kommissionen, at den havde besluttet ikke at rejse indvendinger mod en italiensk statsstøtteordning på basis af den midlertidige defensive ordning for skibsbygningsindustrien (5) (i det følgende benævnt »ordningen«). Kommissionen anlagde det synspunkt, at ordningen var forenelig med fællesmarkedet, da den opfyldte bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 1177/2002 af 27. juni 2002 om en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien (6), som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 502/2004 (7) (i det følgende benævnt »MDO-forordningen«). |
| --- | --- |

(7)

Ved brev C(2004) 1807 endelig af 19. maj 2004 meddelte Kommissionen, at den havde besluttet ikke at rejse indvendinger mod en italiensk statsstøtteordning på basis af den midlertidige defensive ordning for skibsbygningsindustrien (5) (i det følgende benævnt »ordningen«). Kommissionen anlagde det synspunkt, at ordningen var forenelig med fællesmarkedet, da den opfyldte bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 1177/2002 af 27. juni 2002 om en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien (6), som ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 502/2004 (7) (i det følgende benævnt »MDO-forordningen«).

| (8) | Ordningen havde i den form, hvori den var anmeldt til og godkendt af Kommissionen, et budget på 10 mio. EUR. |
| --- | --- |

(8)

Ordningen havde i den form, hvori den var anmeldt til og godkendt af Kommissionen, et budget på 10 mio. EUR.

| (9) | Italien har sendt Kommissionen anmeldelse om, at landet har til hensigt at forhøje ordningens budget med yderligere 10 mio. EUR. |
| --- | --- |

(9)

Italien har sendt Kommissionen anmeldelse om, at landet har til hensigt at forhøje ordningens budget med yderligere 10 mio. EUR.

III.   BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

| (10) | Kommissionen har indledt den formelle undersøgelsesprocedure i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, fordi den betvivler, at den anmeldte støtte er forenelig med fællesmarkedet, af de nedenfor anførte årsager. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen har indledt den formelle undersøgelsesprocedure i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, fordi den betvivler, at den anmeldte støtte er forenelig med fællesmarkedet, af de nedenfor anførte årsager.

| (11) | Med udgangspunkt i artikel 1, litra c), i procedureforordningen og artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (8) (i det følgende benævnt »gennemførelsesforordningen«) har Kommissionen konstateret, at den anmeldte forhøjelse af budgettet indebærer en ændring af ordningen og dermed udgør en ny støtte, der skal anmeldes til Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Kommissionen mener ydermere, at vurderingen af, om støtten er forenelig med fællesmarkedet, bør ske på grundlag af de nugældende bestemmelser. MDO-forordningen udløb den 31. marts 2005 og kan derfor ikke tjene som retsgrundlag for godkendelse af støtten. |
| --- | --- |

(11)

Med udgangspunkt i artikel 1, litra c), i procedureforordningen og artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93 (8) (i det følgende benævnt »gennemførelsesforordningen«) har Kommissionen konstateret, at den anmeldte forhøjelse af budgettet indebærer en ændring af ordningen og dermed udgør en ny støtte, der skal anmeldes til Kommissionen, jf. EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Kommissionen mener ydermere, at vurderingen af, om støtten er forenelig med fællesmarkedet, bør ske på grundlag af de nugældende bestemmelser. MDO-forordningen udløb den 31. marts 2005 og kan derfor ikke tjene som retsgrundlag for godkendelse af støtten.

| (12) | Kommissionen har endvidere bemærket, at ikke ser ud til, at støtten er forenelig med fællesmarkedet i kraft af andre relevante statsstøttebestemmelser. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen har endvidere bemærket, at ikke ser ud til, at støtten er forenelig med fællesmarkedet i kraft af andre relevante statsstøttebestemmelser.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA DE ITALIENSKE MYNDIGHEDER

| (13) | Italien, der finder Kommissionens tvivl ubegrundet, har fremsat nedenstående bemærkninger. |
| --- | --- |

(13)

Italien, der finder Kommissionens tvivl ubegrundet, har fremsat nedenstående bemærkninger.

| (14) | Italien anfægter for det første, at den anmeldte støtte skulle udgøre nogen ny støtte. Italien gør gældende, at en korrekt tolkning af artikel 4 i gennemførelsesforordningen indebærer, at en forhøjelse af en godkendt støtteordnings budget kun er at betragte som ny støtte, hvis der samtidig sker en forlængelse af tidsfristen for virksomhedernes adgang til denne begunstigelse, med deraf følgende fordrejning af konkurrencen. Italien hævder, at det klart ikke er tilfældet her, da der er tale om supplering af foranstaltninger, hvorom der blev indgivet en officiel ansøgning, medens MDO-forordningen var i kraft. Italien gør ydermere gældende, at artikel 4 i gennemførelsesforordningen er en procedurebestemmelse, hvori det fastsættes, hvilke frister der gælder i forbindelse med anmeldelse af ændringer af eksisterende støtteordninger, men at denne ikke kan bringes i anvendelse ved vurderingen af, om en støtte er forenelig med fællesmarkedet, og at Kommissionen derfor ikke kan støtte sig på artikel 4, når den skal vurdere, om den foreslåede statsstøtte kan accepteres eller ej. |
| --- | --- |

(14)

Italien anfægter for det første, at den anmeldte støtte skulle udgøre nogen ny støtte. Italien gør gældende, at en korrekt tolkning af artikel 4 i gennemførelsesforordningen indebærer, at en forhøjelse af en godkendt støtteordnings budget kun er at betragte som ny støtte, hvis der samtidig sker en forlængelse af tidsfristen for virksomhedernes adgang til denne begunstigelse, med deraf følgende fordrejning af konkurrencen. Italien hævder, at det klart ikke er tilfældet her, da der er tale om supplering af foranstaltninger, hvorom der blev indgivet en officiel ansøgning, medens MDO-forordningen var i kraft. Italien gør ydermere gældende, at artikel 4 i gennemførelsesforordningen er en procedurebestemmelse, hvori det fastsættes, hvilke frister der gælder i forbindelse med anmeldelse af ændringer af eksisterende støtteordninger, men at denne ikke kan bringes i anvendelse ved vurderingen af, om en støtte er forenelig med fællesmarkedet, og at Kommissionen derfor ikke kan støtte sig på artikel 4, når den skal vurdere, om den foreslåede statsstøtte kan accepteres eller ej.

| (15) | Italien kommenterer dernæst Kommissionens argument om, at MDO-forordningen ikke længere kan tjene som retsgrundlag ved vurderingen af, om den anmeldte støtte er forenelig med fællesmarkedet. Italien gør i første række gældende, at Kommissionens argument strider mod det standpunkt, der ligger til grund for MDO-forordningen, hvis retsgrundlag — uanset at forordningen skulle gælde frem til den 31. marts 2004 (denne frist blev senere forlænget til den 31. marts 2005) — var Rådets forordning (EF) nr. 1540/98 af 29. juni 1998 om nye regler for støtte til skibsbygningsindustrien (9) (i det følgende benævnt »skibsbygningsforordningen«), der skulle udløbe allerede den 31. december 2003. |
| --- | --- |

(15)

Italien kommenterer dernæst Kommissionens argument om, at MDO-forordningen ikke længere kan tjene som retsgrundlag ved vurderingen af, om den anmeldte støtte er forenelig med fællesmarkedet. Italien gør i første række gældende, at Kommissionens argument strider mod det standpunkt, der ligger til grund for MDO-forordningen, hvis retsgrundlag — uanset at forordningen skulle gælde frem til den 31. marts 2004 (denne frist blev senere forlænget til den 31. marts 2005) — var Rådets forordning (EF) nr. 1540/98 af 29. juni 1998 om nye regler for støtte til skibsbygningsindustrien (9) (i det følgende benævnt »skibsbygningsforordningen«), der skulle udløbe allerede den 31. december 2003.

| (16) | Italien finder det endvidere ikke klart, hvorfor MDO-forordningen ikke skulle kunne lægges til grund ved en ajourføring af støtteordningens budget, da en ajourføring jo blot er en simpel finansiel operation, der ud fra et ligestillingsprincip skal sikre, at de værfter, som har indsendt ansøgning, medens MDO-forordningen var gældende, men som ikke har kunnet få støtte på grund af manglende midler, ligestilles med de værfter, der allerede har modtaget støtte. Italien argumenterer, at en ajourføring af offentlige støttemidler, der sker med det formål at afhjælpe tidsafhængige følger eller at udligne omkostningsprognoser, som har vist sig utilstrækkelige, ikke udgør nogen ny støtte trods den hermed forbundne forhøjelse af det oprindelige tilskudsbeløb, subsidiært er forenelig med fællesmarkedet ud fra de regler, der lå til grund for den oprindelige støtte. Kort sagt er der efter Italiens opfattelse tale om afvikling af verserende støtteansøgninger, der er indgivet i forbindelse med kontrakter, der blev indgået inden den 31. marts 2005; der er ikke tale om nogen forlængelse af ordningen, nogen udvidelse af dens anvendelsesområde eller nogen ændring af dens fundamentale struktur. Til støtte for dette standpunkt henviser Italien til det generelle ligestillingsprincip, hensynet til støttemodtagernes berettigede forventninger og Domstolens retspraksis (dommene i sag 223/85 (10) og sag C 364/90 (11)). |
| --- | --- |

(16)

Italien finder det endvidere ikke klart, hvorfor MDO-forordningen ikke skulle kunne lægges til grund ved en ajourføring af støtteordningens budget, da en ajourføring jo blot er en simpel finansiel operation, der ud fra et ligestillingsprincip skal sikre, at de værfter, som har indsendt ansøgning, medens MDO-forordningen var gældende, men som ikke har kunnet få støtte på grund af manglende midler, ligestilles med de værfter, der allerede har modtaget støtte. Italien argumenterer, at en ajourføring af offentlige støttemidler, der sker med det formål at afhjælpe tidsafhængige følger eller at udligne omkostningsprognoser, som har vist sig utilstrækkelige, ikke udgør nogen ny støtte trods den hermed forbundne forhøjelse af det oprindelige tilskudsbeløb, subsidiært er forenelig med fællesmarkedet ud fra de regler, der lå til grund for den oprindelige støtte. Kort sagt er der efter Italiens opfattelse tale om afvikling af verserende støtteansøgninger, der er indgivet i forbindelse med kontrakter, der blev indgået inden den 31. marts 2005; der er ikke tale om nogen forlængelse af ordningen, nogen udvidelse af dens anvendelsesområde eller nogen ændring af dens fundamentale struktur. Til støtte for dette standpunkt henviser Italien til det generelle ligestillingsprincip, hensynet til støttemodtagernes berettigede forventninger og Domstolens retspraksis (dommene i sag 223/85 (10) og sag C 364/90 (11)).

| (17) | Italien gør endelig gældende, at den anmeldte støtte ikke strider mod WTO's afgørelse om, at MDO-forordningen krænker WTO's regler. |
| --- | --- |

(17)

Italien gør endelig gældende, at den anmeldte støtte ikke strider mod WTO's afgørelse om, at MDO-forordningen krænker WTO's regler.

V.   VURDERING AF STØTTEN

| (18) | Da der er tale om støtte af ren finansiel art, skal der ved vurderingen af, om den er forenelig med fællesmarkedet, tages udgangspunkt i de foranstaltninger, den skal finansiere, dvs. fremme som led i ordningen. Ordningen udgør statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, omhandlede forstand af de årsager, der er anført i Kommissionens brev af 19. maj 2004. |
| --- | --- |

(18)

Da der er tale om støtte af ren finansiel art, skal der ved vurderingen af, om den er forenelig med fællesmarkedet, tages udgangspunkt i de foranstaltninger, den skal finansiere, dvs. fremme som led i ordningen. Ordningen udgør statsstøtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, omhandlede forstand af de årsager, der er anført i Kommissionens brev af 19. maj 2004.

| (19) | Det følger af artikel 1, litra c), i procedureforordningen og artikel 4 i gennemførelsesforordningen, at en forhøjelse af en godkendt støtteforanstaltnings budget er at betragte som ny støtte, hvis den overstiger 20 % af det oprindelige budget. I det foreliggende tilfælde udgør den anmeldte forhøjelse 100 % af det oprindelige budget, og den må derfor betragtes som ny støtte i den i traktatens artikel 87 omhandlede forstand. |
| --- | --- |

(19)

Det følger af artikel 1, litra c), i procedureforordningen og artikel 4 i gennemførelsesforordningen, at en forhøjelse af en godkendt støtteforanstaltnings budget er at betragte som ny støtte, hvis den overstiger 20 % af det oprindelige budget. I det foreliggende tilfælde udgør den anmeldte forhøjelse 100 % af det oprindelige budget, og den må derfor betragtes som ny støtte i den i traktatens artikel 87 omhandlede forstand.

| (20) | De indvendinger, som Italien har fremsat i denne forbindelse, ændrer ikke ved Kommissionens vurdering. |
| --- | --- |

(20)

De indvendinger, som Italien har fremsat i denne forbindelse, ændrer ikke ved Kommissionens vurdering.

| (21) | Hvad angår begrebet »ny støtte«, dvs. støtte, der omfattes af anmeldelsespligten i traktatens artikel 88, stk. 3, gør Kommissionen opmærksom på, at den baserer sig på definitionerne i artikel 1, litra c), i forordning (EF) nr. 659/1999. Ifølge artikel 1, litra c), i forordning (EF) nr. 659/1999 er bl.a. »ændringer i eksisterende støtte« defineret som ny støtte. |
| --- | --- |

(21)

Hvad angår begrebet »ny støtte«, dvs. støtte, der omfattes af anmeldelsespligten i traktatens artikel 88, stk. 3, gør Kommissionen opmærksom på, at den baserer sig på definitionerne i artikel 1, litra c), i forordning (EF) nr. 659/1999. Ifølge artikel 1, litra c), i forordning (EF) nr. 659/1999 er bl.a. »ændringer i eksisterende støtte« defineret som ny støtte.

| (22) | Ifølge artikel 4 i gennemførelsesforordningen forstås ved »en ændring i eksisterende støtte enhver ændring, der ikke er af rent formel eller administrativ art, der ikke kan påvirke vurderingen af støtteforanstaltningens forenelighed med fællesmarkedet«; dette omfatter også tilfælde, hvor en godkendt støtteordnings budget forhøjes med mere end 20 %. Kommissionen fastslår i denne forbindelse, at artikel 4 i gennemførelsesforordningen ikke danner retsgrundlag ved vurderingen af, om en ny støtte er forenelig med fællesmarkedet, og at Kommissionen ikke — som Italien hævder, jf. punkt 13 — har baseret sig på nævnte artikel til dette formål; den omtalte artikel skal blot ses som en nærmere afklaring af, hvordan Kommissionen skal anvende artikel 1, litra c), i procedureforordningen på begrebet »ny støtte«. Kommissionen skal yderligere bemærke, at Italiens argument om, at foranstaltningen blot er en simpel ajourføring af omkostninger, der har vist sig at være for lavt ansat, og at dette ikke spiller nogen rolle for ordningens fundamentale struktur, intet ændrer ved den omstændighed, at budgetforhøjelsen er at betragte som en ændring af en eksisterende støtte, og at der derfor er tale om en ny støtte, jf. artikel 1, litra c), i procedureforordningen og artikel 4 i gennemførelsesforordningen. |
| --- | --- |

(22)

Ifølge artikel 4 i gennemførelsesforordningen forstås ved »en ændring i eksisterende støtte enhver ændring, der ikke er af rent formel eller administrativ art, der ikke kan påvirke vurderingen af støtteforanstaltningens forenelighed med fællesmarkedet«; dette omfatter også tilfælde, hvor en godkendt støtteordnings budget forhøjes med mere end 20 %. Kommissionen fastslår i denne forbindelse, at artikel 4 i gennemførelsesforordningen ikke danner retsgrundlag ved vurderingen af, om en ny støtte er forenelig med fællesmarkedet, og at Kommissionen ikke — som Italien hævder, jf. punkt 13 — har baseret sig på nævnte artikel til dette formål; den omtalte artikel skal blot ses som en nærmere afklaring af, hvordan Kommissionen skal anvende artikel 1, litra c), i procedureforordningen på begrebet »ny støtte«. Kommissionen skal yderligere bemærke, at Italiens argument om, at foranstaltningen blot er en simpel ajourføring af omkostninger, der har vist sig at være for lavt ansat, og at dette ikke spiller nogen rolle for ordningens fundamentale struktur, intet ændrer ved den omstændighed, at budgetforhøjelsen er at betragte som en ændring af en eksisterende støtte, og at der derfor er tale om en ny støtte, jf. artikel 1, litra c), i procedureforordningen og artikel 4 i gennemførelsesforordningen.

| (23) | Kommissionen kan heller ikke acceptere Italiens argument om, at en korrekt tolkning af artikel 4 i gennemførelsesforordningen indebærer, at en forhøjelse af en godkendt støtteordnings budget kun er at betragte som ny støtte, hvis der samtidig sker en forlængelse af tidsfristen for virksomhedernes adgang til denne begunstigelse, med deraf følgende fordrejning af konkurrencen. Den konstaterer, at forhøjelser af en godkendt støtteordnings budget (medmindre der er tale om forhøjelser af mindre omfang, dvs. under 20 %) uundgåeligt vil influere på konkurrencen, da medlemsstaten herved får mulighed for at yde en større støtte end oprindeligt godkendt. En sådan ændring af ordningens virkninger betyder, at Kommissionen må foretage en ny vurdering af, om den er forenelig med fællesmarkedet. Det følger heraf, at en så stor budgetforhøjelse, som Italien anmelder, ikke kan siges at være af rent formel eller administrativ art eller af en sådan art, at den ikke påvirker vurderingen af støtteforanstaltningens forenelighed med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen kan heller ikke acceptere Italiens argument om, at en korrekt tolkning af artikel 4 i gennemførelsesforordningen indebærer, at en forhøjelse af en godkendt støtteordnings budget kun er at betragte som ny støtte, hvis der samtidig sker en forlængelse af tidsfristen for virksomhedernes adgang til denne begunstigelse, med deraf følgende fordrejning af konkurrencen. Den konstaterer, at forhøjelser af en godkendt støtteordnings budget (medmindre der er tale om forhøjelser af mindre omfang, dvs. under 20 %) uundgåeligt vil influere på konkurrencen, da medlemsstaten herved får mulighed for at yde en større støtte end oprindeligt godkendt. En sådan ændring af ordningens virkninger betyder, at Kommissionen må foretage en ny vurdering af, om den er forenelig med fællesmarkedet. Det følger heraf, at en så stor budgetforhøjelse, som Italien anmelder, ikke kan siges at være af rent formel eller administrativ art eller af en sådan art, at den ikke påvirker vurderingen af støtteforanstaltningens forenelighed med fællesmarkedet.

| (24) | Kommissionen bekræfter derfor med baggrund i ovenstående, at den anmeldte støtte er at vurdere som ny støtte, jf. traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen bekræfter derfor med baggrund i ovenstående, at den anmeldte støtte er at vurdere som ny støtte, jf. traktatens artikel 87, stk. 1.

| (25) | For så vidt angår Italiens indledende bemærkning vedrørende dette punkt, skal Kommissionen for det første påpege, at retsgrundlaget for vedtagelsen af MDO-forordningen ikke var forordningen om skibsbygningsindustrien, men derimod traktaten, nærmere betegnet dennes artikel 87, stk. 3, litra e, artikel 93 og artikel 133. Kommissionen ser ingen inkonsekvens mellem det standpunkt, den indtager i nærværende sag, og den omstændighed, at nogle af bestemmelserne i MDO-forordningen henviser til forordningen om skibsbygningsindustrien. Der er blot tale om en lovgivningsteknisk formuleringsmåde, der bruges for at undgå gentagelser: Visse definitioner og regler, der allerede er fastsat i forordningen om skibsbygningsindustrien, indarbejdes ved en henvisning. Resultatet heraf er ikke, at MDO-forordningens anvendelse på disse punkter gøres afhængig af, at forordningen om skibsbygningsindustrien fortsat er gældende, men at der skabes nye selvstændige bestemmelser i MDO-forordningen med et indhold svarende til de bestemmelser i forordningen om skibsbygningsindustrien, som de henviser til. Dette er på ingen måde i modstrid med det standpunkt, Kommissionen indtager i denne sag, nemlig at retsakter vedtaget af Fællesskabets institutioner skal have et retsgrundlag, der er gyldigt på det tidspunkt, hvor retsakten vedtages. |
| --- | --- |

(25)

For så vidt angår Italiens indledende bemærkning vedrørende dette punkt, skal Kommissionen for det første påpege, at retsgrundlaget for vedtagelsen af MDO-forordningen ikke var forordningen om skibsbygningsindustrien, men derimod traktaten, nærmere betegnet dennes artikel 87, stk. 3, litra e, artikel 93 og artikel 133. Kommissionen ser ingen inkonsekvens mellem det standpunkt, den indtager i nærværende sag, og den omstændighed, at nogle af bestemmelserne i MDO-forordningen henviser til forordningen om skibsbygningsindustrien. Der er blot tale om en lovgivningsteknisk formuleringsmåde, der bruges for at undgå gentagelser: Visse definitioner og regler, der allerede er fastsat i forordningen om skibsbygningsindustrien, indarbejdes ved en henvisning. Resultatet heraf er ikke, at MDO-forordningens anvendelse på disse punkter gøres afhængig af, at forordningen om skibsbygningsindustrien fortsat er gældende, men at der skabes nye selvstændige bestemmelser i MDO-forordningen med et indhold svarende til de bestemmelser i forordningen om skibsbygningsindustrien, som de henviser til. Dette er på ingen måde i modstrid med det standpunkt, Kommissionen indtager i denne sag, nemlig at retsakter vedtaget af Fællesskabets institutioner skal have et retsgrundlag, der er gyldigt på det tidspunkt, hvor retsakten vedtages.

| (26) | Som Kommissionen anførte i beslutningen af 30. april 2008 om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, er MDO-forordningen ikke længere i kraft og kan derfor ikke tjene som retsgrundlag ved vurderingen af den nye støtte. Bestemmelserne om statsstøtte til skibsbygningsindustrien (12) kan ikke begrunde, at den anmeldte støtte er forenelig med fællesmarkedet, af de årsager, der er gjort rede for i punkter 9 og 10 i beslutningen om iværksættelse af den formelle undersøgelsesprocedure, og andre statsstøttebestemmelser kan tilsyneladende heller ikke lægges til grund. Kommissionen konstaterer, at Italien ikke har foreslået noget alternativt retsgrundlag for vurderingen af, om støtten er forenelig med fællesmarkedet, idet landet hævder, at der ikke er tale om »ny støtte«, hvilket Kommissionen som forklaret i betragtning 18-22 ikke kan acceptere. |
| --- | --- |

(26)

Som Kommissionen anførte i beslutningen af 30. april 2008 om indledning af den formelle undersøgelsesprocedure, er MDO-forordningen ikke længere i kraft og kan derfor ikke tjene som retsgrundlag ved vurderingen af den nye støtte. Bestemmelserne om statsstøtte til skibsbygningsindustrien (12) kan ikke begrunde, at den anmeldte støtte er forenelig med fællesmarkedet, af de årsager, der er gjort rede for i punkter 9 og 10 i beslutningen om iværksættelse af den formelle undersøgelsesprocedure, og andre statsstøttebestemmelser kan tilsyneladende heller ikke lægges til grund. Kommissionen konstaterer, at Italien ikke har foreslået noget alternativt retsgrundlag for vurderingen af, om støtten er forenelig med fællesmarkedet, idet landet hævder, at der ikke er tale om »ny støtte«, hvilket Kommissionen som forklaret i betragtning 18-22 ikke kan acceptere.

| (27) | Kommissionen kan heller ikke godtage de argumenter, Italien anfører på basis af generelle retsprincipper såsom berettigede forventninger og ligestilling. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen kan heller ikke godtage de argumenter, Italien anfører på basis af generelle retsprincipper såsom berettigede forventninger og ligestilling.

| (28) | Italien hævder, at de værfter, som har ansøgt om støtte under ordningen, medens MDO-forordningen endnu var gældende, og som opfyldte forudsætninger for at komme i betragtning, men som ikke har fået støtte på grund af manglende budgetmidler, har en berettiget forventning om støtte; Italien hævder endvidere, at disse værfter ud fra det generelle princip om, at berettigede forventninger skal indfries (og med den begrundelse, at disse værfter bør ligestilles med de værfter, der faktisk har modtaget støtte), har krav på støtte, uanset om MDO-forordningen stadig er gældende eller ej. |
| --- | --- |

(28)

Italien hævder, at de værfter, som har ansøgt om støtte under ordningen, medens MDO-forordningen endnu var gældende, og som opfyldte forudsætninger for at komme i betragtning, men som ikke har fået støtte på grund af manglende budgetmidler, har en berettiget forventning om støtte; Italien hævder endvidere, at disse værfter ud fra det generelle princip om, at berettigede forventninger skal indfries (og med den begrundelse, at disse værfter bør ligestilles med de værfter, der faktisk har modtaget støtte), har krav på støtte, uanset om MDO-forordningen stadig er gældende eller ej.

| (29) | Det er fast retspraksis, at retten til at påberåbe sig princippet om, at berettigede forventninger skal indfries, kan gøres gældende af enhver, som Fællesskabets myndigheder ved at afgive klare forsikringer har givet berettigede forventninger. Forudsætningen for at kunne gøre dette princip gældende er imidlertid, at myndighederne har afgivet klare forsikringer (13). |
| --- | --- |

(29)

Det er fast retspraksis, at retten til at påberåbe sig princippet om, at berettigede forventninger skal indfries, kan gøres gældende af enhver, som Fællesskabets myndigheder ved at afgive klare forsikringer har givet berettigede forventninger. Forudsætningen for at kunne gøre dette princip gældende er imidlertid, at myndighederne har afgivet klare forsikringer (13).

| (30) | I det foreliggende tilfælde er det Kommissionens opfattelse, at de potentielle støttemodtagere kan gøre den berettigede forventning gældende, at den støtte, der ydes som led i støtteforanstaltningen, således som denne blev godkendt af Kommissionen, dvs. med budgetbegrænsningen på 10 mio. EUR, er lovlig. Hvad Italien argumenterer for, er imidlertid ensbetydende med en forventning om ikke blot at kunne få støtte efter ordningens udløb, men også at kunne få støtte ud over det godkendte budget, med andre ord en forventning om ny statsstøtte. Principielt kan en virksomhed ikke nære nogen berettiget forventning om støtte, hvis denne ikke er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med den i traktaten fastlagte procedure (14). En virksomhed kan således heller ikke påberåbe sig et generelt ligestillingsprincip for at blive behandlet på samme måde som virksomheder, der har modtaget godkendt støtte. |
| --- | --- |

(30)

I det foreliggende tilfælde er det Kommissionens opfattelse, at de potentielle støttemodtagere kan gøre den berettigede forventning gældende, at den støtte, der ydes som led i støtteforanstaltningen, således som denne blev godkendt af Kommissionen, dvs. med budgetbegrænsningen på 10 mio. EUR, er lovlig. Hvad Italien argumenterer for, er imidlertid ensbetydende med en forventning om ikke blot at kunne få støtte efter ordningens udløb, men også at kunne få støtte ud over det godkendte budget, med andre ord en forventning om ny statsstøtte. Principielt kan en virksomhed ikke nære nogen berettiget forventning om støtte, hvis denne ikke er godkendt af Kommissionen i overensstemmelse med den i traktaten fastlagte procedure (14). En virksomhed kan således heller ikke påberåbe sig et generelt ligestillingsprincip for at blive behandlet på samme måde som virksomheder, der har modtaget godkendt støtte.

| (31) | Italien henviser ydermere til en fast retspraksis, som landet mener afspejler en regel om, at accessoriske krav følger hovedkravet (»accessorium sequitur principale«), hvoraf det udledes, at en ressourcemæssig ajourføring af offentlig støtte med det formål at afhjælpe tidsafhængige virkninger eller udligne virkningen af, at en udgiftsprognose har vist sig at være ansat for lavt, ikke udgør ny støtte, selv med en forhøjelse af det oprindelige tilskudsbeløb, subsidiært er forenelig med det retsgrundlag, der gjorde den oprindelige støtte berettiget. |
| --- | --- |

(31)

Italien henviser ydermere til en fast retspraksis, som landet mener afspejler en regel om, at accessoriske krav følger hovedkravet (»accessorium sequitur principale«), hvoraf det udledes, at en ressourcemæssig ajourføring af offentlig støtte med det formål at afhjælpe tidsafhængige virkninger eller udligne virkningen af, at en udgiftsprognose har vist sig at være ansat for lavt, ikke udgør ny støtte, selv med en forhøjelse af det oprindelige tilskudsbeløb, subsidiært er forenelig med det retsgrundlag, der gjorde den oprindelige støtte berettiget.

| (32) | Den citerede retspraksis understøtter imidlertid ikke Italiens påstand. |
| --- | --- |

(32)

Den citerede retspraksis understøtter imidlertid ikke Italiens påstand.

| (33) | I dommen i sag C 223/85 slog Domstolen fast, at det forhold, at Kommissionen ikke havde handlet inden for en rimelig frist, kombineret med den omstændighed, at støtten tog sigte på dækning af ekstraomkostninger i forbindelse med en foranstaltning, hvortil der var ydet godkendt støtte, havde vakt berettiget forventning hos modtageren om, at der ikke ville blive rejst indvendinger mod støtten. Kommissionen kan imidlertid ikke se, hvordan denne præcedens skulle understøtte Italiens argument om, at ajourføringen af ordningens budget ikke udgør ny støtte, subsidiært er forenelig med det retsgrundlag, der gjorde den oprindelige støtte berettiget, dvs. MDO-forordningen. Tværtimod bemærker Kommissionen, at det af Domstolen i nævnte dom på ingen måde bestrides, at støtten, der »blev udbetalt til dækning af yderligere omkostninger til foranstaltninger, som der [...] var ydet en godkendt støtte til«, krævede en godkendelse fra Kommissionen, jf. traktatens artikel 87, stk. 1 (på daværende tidspunkt artikel 93). |
| --- | --- |

(33)

I dommen i sag C 223/85 slog Domstolen fast, at det forhold, at Kommissionen ikke havde handlet inden for en rimelig frist, kombineret med den omstændighed, at støtten tog sigte på dækning af ekstraomkostninger i forbindelse med en foranstaltning, hvortil der var ydet godkendt støtte, havde vakt berettiget forventning hos modtageren om, at der ikke ville blive rejst indvendinger mod støtten. Kommissionen kan imidlertid ikke se, hvordan denne præcedens skulle understøtte Italiens argument om, at ajourføringen af ordningens budget ikke udgør ny støtte, subsidiært er forenelig med det retsgrundlag, der gjorde den oprindelige støtte berettiget, dvs. MDO-forordningen. Tværtimod bemærker Kommissionen, at det af Domstolen i nævnte dom på ingen måde bestrides, at støtten, der »blev udbetalt til dækning af yderligere omkostninger til foranstaltninger, som der [...] var ydet en godkendt støtte til«, krævede en godkendelse fra Kommissionen, jf. traktatens artikel 87, stk. 1 (på daværende tidspunkt artikel 93).

| (34) | Ydermere har Italien ikke godtgjort, at Kommissionen i det foreliggende tilfælde ikke har handlet inden for en rimelig frist. Tværtimod er sagen den, at Italien ikke anmeldte forhøjelsen af ordningen, medens MDO-forordningen endnu var gældende. |
| --- | --- |

(34)

Ydermere har Italien ikke godtgjort, at Kommissionen i det foreliggende tilfælde ikke har handlet inden for en rimelig frist. Tværtimod er sagen den, at Italien ikke anmeldte forhøjelsen af ordningen, medens MDO-forordningen endnu var gældende.

| (35) | Sag C-364/90 underbygger heller ikke Italiens argument. I den del af dommen, som Italien henviser til, fastslår Domstolen blot, at Kommissionen ikke har givet en fyldestgørende begrundelse for et afslag på statsstøtte; domstolen præciserer derefter, at visse dokumenter, der var blevet fremlagt inden sagens indbringelse for Domstolen, var tilstrækkeligt klart affattede til, at samme argumenter kunne antages til realitetsbehandling under sagen for Domstolen. Kommissionen forstår ikke, hvordan disse punkter af ren proceduremæssig art skulle kunne underbygge Italiens argument om, at forhøjelsen af foranstaltningens budget burde kunne godkendes på grundlag af MDO-forordningen, da der er tale om et materielt anliggende. Med hensyn til Italiens argument om, at den anmeldte støtte ikke er i strid med en afgørelse, hvori WTO erklærer, at bestemmelserne i MDO-forordningen ikke opfylder WTO's krav, har Kommissionen allerede i forbindelse med andre beslutninger anført, at det følger af Domstolens retspraksis, at Fællesskabets bestemmelser så vidt muligt skal tolkes på grundlag af international ret, dvs. også under hensyntagen til EU's WTO-forpligtelser (15). Fortolkningen af MDO-forordningen skal derfor ses på baggrund af Fællesskabets internationale forpligtelser (16). |
| --- | --- |

(35)

Sag C-364/90 underbygger heller ikke Italiens argument. I den del af dommen, som Italien henviser til, fastslår Domstolen blot, at Kommissionen ikke har givet en fyldestgørende begrundelse for et afslag på statsstøtte; domstolen præciserer derefter, at visse dokumenter, der var blevet fremlagt inden sagens indbringelse for Domstolen, var tilstrækkeligt klart affattede til, at samme argumenter kunne antages til realitetsbehandling under sagen for Domstolen. Kommissionen forstår ikke, hvordan disse punkter af ren proceduremæssig art skulle kunne underbygge Italiens argument om, at forhøjelsen af foranstaltningens budget burde kunne godkendes på grundlag af MDO-forordningen, da der er tale om et materielt anliggende. Med hensyn til Italiens argument om, at den anmeldte støtte ikke er i strid med en afgørelse, hvori WTO erklærer, at bestemmelserne i MDO-forordningen ikke opfylder WTO's krav, har Kommissionen allerede i forbindelse med andre beslutninger anført, at det følger af Domstolens retspraksis, at Fællesskabets bestemmelser så vidt muligt skal tolkes på grundlag af international ret, dvs. også under hensyntagen til EU's WTO-forpligtelser (15). Fortolkningen af MDO-forordningen skal derfor ses på baggrund af Fællesskabets internationale forpligtelser (16).

| (36) | I denne forbindelse skal Kommissionen anføre, at MDO-forordningens forenelighed med WTO's regler blev anfægtet af Korea. Den 22. april 2005 offentliggjorde et panel en beretning, hvori det konkluderes, at MDO-forordningen og forskellige nationale MDO-ordninger — som var i kraft på det tidspunkt, hvor Korea indbragte sagen for WTO — er i strid med artikel 23, stk. 1, i Forståelsen vedrørende reglerne og procedurerne for tvistbilæggelse (17). Instansen til bilæggelse af tvister (DSB) vedtog den 20. juni 2005 panelets beretning, hvori det anbefaledes, at Fællesskabet skulle bringe MDO-forordningen og de nationale MDO-ordninger i overensstemmelse med de forpligtelser, der påhviler EU i medfør af WTO-aftalerne (18). Den 20. juli 2005 meddelte Kommissionen Instansen til bilæggelse af tvister, at Fællesskabets regler nu var i overensstemmelse med instansens afgørelser og henstillinger, idet MDO-forordningen var udløbet den 31. marts 2005, og medlemsstaterne ikke længere kunne yde driftsstøtte på grundlag af nævnte forordning. |
| --- | --- |

(36)

I denne forbindelse skal Kommissionen anføre, at MDO-forordningens forenelighed med WTO's regler blev anfægtet af Korea. Den 22. april 2005 offentliggjorde et panel en beretning, hvori det konkluderes, at MDO-forordningen og forskellige nationale MDO-ordninger — som var i kraft på det tidspunkt, hvor Korea indbragte sagen for WTO — er i strid med artikel 23, stk. 1, i Forståelsen vedrørende reglerne og procedurerne for tvistbilæggelse (17). Instansen til bilæggelse af tvister (DSB) vedtog den 20. juni 2005 panelets beretning, hvori det anbefaledes, at Fællesskabet skulle bringe MDO-forordningen og de nationale MDO-ordninger i overensstemmelse med de forpligtelser, der påhviler EU i medfør af WTO-aftalerne (18). Den 20. juli 2005 meddelte Kommissionen Instansen til bilæggelse af tvister, at Fællesskabets regler nu var i overensstemmelse med instansens afgørelser og henstillinger, idet MDO-forordningen var udløbet den 31. marts 2005, og medlemsstaterne ikke længere kunne yde driftsstøtte på grundlag af nævnte forordning.

| (37) | I panelets beretning og DSB's afgørelse om vedtagelsen af nævnte beretning blev det fastslået, at MDO-forordningen var i strid med WTO's regler, og Fællesskabet fik pålæg om at standse anvendelsen heraf. Fællesskabets pligt til at implementere instansens afgørelse gælder også for eventuelle fremtidige beslutninger om ydelse af støtte på grundlag af MDO-forordningen (19). Fællesskabet afgav løfte om, at der ikke fremover ville blive ydet støtte på grundlag af forordningen, da det meddelte instansen, at dets regler nu var i overensstemmelse med instansens afgørelse og henstilling, eftersom MDO-forordningen var udløbet den 31. marts 2005, og medlemsstaterne ikke længere kunne yde driftsstøtte på grundlag af nævnte forordning. En godkendelse af den her omhandlede støtte vil følgelig krænke Fællesskabets internationale forpligtelser. |
| --- | --- |

(37)

I panelets beretning og DSB's afgørelse om vedtagelsen af nævnte beretning blev det fastslået, at MDO-forordningen var i strid med WTO's regler, og Fællesskabet fik pålæg om at standse anvendelsen heraf. Fællesskabets pligt til at implementere instansens afgørelse gælder også for eventuelle fremtidige beslutninger om ydelse af støtte på grundlag af MDO-forordningen (19). Fællesskabet afgav løfte om, at der ikke fremover ville blive ydet støtte på grundlag af forordningen, da det meddelte instansen, at dets regler nu var i overensstemmelse med instansens afgørelse og henstilling, eftersom MDO-forordningen var udløbet den 31. marts 2005, og medlemsstaterne ikke længere kunne yde driftsstøtte på grundlag af nævnte forordning. En godkendelse af den her omhandlede støtte vil følgelig krænke Fællesskabets internationale forpligtelser.

VI.   Konklusion

| (38) | Kommissionen finder af ovenstående årsager, at den anmeldte støtte er uforenelig med fællesmarkedet |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen finder af ovenstående årsager, at den anmeldte støtte er uforenelig med fællesmarkedet

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den statsstøtte, som Italien påtænker at yde ved en ændring af støtteordning N 59/04 vedrørende en midlertidig defensiv ordning for skibsbygningsindustrien, og som indebærer en forhøjelse på 10 mio. EUR af ordningens budget, er uforenelig med fællesmarkedet.

Støtten må derfor ikke ydes.

Artikel 2

Italien giver senest to måneder efter denne beslutning Kommissionen meddelelse om, hvilke foranstaltninger landet har truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 3

Denne beslutning er rette til Den Italienske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. oktober 2008.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 140 af 6.6.2008, s. 20.

1

(2)  Se fodnote 1.

2

(3)  Domstolens dom af 14. november 1984 i sag SA Intermills mod Kommissionen, Sml. 1984, s. 3809, præmis 17.

3

SA Intermills

Kommissionen

(4)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

4

(5)  Statsstøtte N 59/04 (EUT C 100 af 26.4.2005, s. 27). Beslutningen kan konsulteres på det autentiske sprog på http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_n2004_0030.html#59

5

(6)  EFT L 172 af 2.7.2002, s. 1.

6

(7)  EUT L 81 af 19.3.2004, s. 6.

7

(8)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

8

(9)  EFT L 202 af 18.7.1998, s. 1.

9

(10)  Domstolens dom af 24. november 1987 i sag 223/85, RSV mod Kommissionen, Sml. 1987, s. 4617.

10

RSV

Kommissionen

(11)  Domstolens dom af 28. april 1993 i sag C-364/90, Italia mod Kommissionen, Sml. 1993, s. I-2097.

11

Italia

Kommissionen

(12)  EUT C 317 af 30.12.2003, s. 11.

12

(13)  Se bl.a. Førsteinstansrettens endnu ikke offentliggjorte dom af 24. september 2008 i sag T 20/03, Kahla mod Thüringen Porzellan, præmis 146.

13

Kahla

Thüringen Porzellan

(14)  Se f.eks. Domstolen dom i sag C 5/89, Kommissionen mod Tyskland, Sml. 1990, s. I-3437, præmis 14.

14

Kommissionen

Tyskland

(15)  Sag C-53/96, Hermes, Sml. 1998, s. I-3603, præmis 28; sag C-76/00 P, Petrotub, Sml. 2003, s. I-79, præmis 57.

15

(16)  Sag C 26/06 (ex N 110/06) (EUT L 219 af 24.8.2007, s. 25) og sag C 32/07 (ex N 389/06) (EUT L 108 af 18.4.2008, s. 23).

16

(17)  Se EC — Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, pkt. 7184-7222 & 8.1(d).

17

EC — Measures affecting trade in commercial vessels

(18)  Se WTO-dokument WT/DS301/6.

18

(19)  Se EC — Measures affecting trade in commercial vessels, WT/DS301/R, pkt. 7.21.

19

EC — Measures affecting trade in commercial vessels

---