# Euroopa Liidu L 32/2010

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2010.032.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 32 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 53. köide4. veebruar 2010 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2010.032.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 32

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

53. köide4. veebruar 2010

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave WIPO autoriõiguse lepingu ning WIPO esituste ja fonogrammide lepingu jõustumise kuupäeva kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 94/2010, 3. veebruar 2010, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru eksportimise täiendav koguseline piirang 2009/2010. turustusaastaks | 2 |
| | | Komisjoni määrus (EL) nr 95/2010, 3. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 4 |
| | | OTSUSED |
| | | 2010/56/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 2. veebruar 2010, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2008. eelarveaastal rahastatud teatavate Belgia, Saksamaa, Malta, Portugali ja Rumeenia makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 465 all) | 6 |
| | | 2010/57/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 3. veebruar 2010, millega sätestatakse tervishoiugarantiid hobuslaste transiidiks nõukogu direktiivi 97/78/EÜ I lisas loetletud territooriumide kaudu
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 509 all)

   (
  1
  ) | 9 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave WIPO autoriõiguse lepingu ning WIPO esituste ja fonogrammide lepingu jõustumise kuupäeva kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) nr 94/2010, 3. veebruar 2010, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru eksportimise täiendav koguseline piirang 2009/2010. turustusaastaks

2

Komisjoni määrus (EL) nr 95/2010, 3. veebruar 2010, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

4

OTSUSED

2010/56/EL

*

Komisjoni otsus, 2. veebruar 2010, Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2008. eelarveaastal rahastatud teatavate Belgia, Saksamaa, Malta, Portugali ja Rumeenia makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 465 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 465 all)

6

2010/57/EL

*

Komisjoni otsus, 3. veebruar 2010, millega sätestatakse tervishoiugarantiid hobuslaste transiidiks nõukogu direktiivi 97/78/EÜ I lisas loetletud territooriumide kaudu
  (teatavaks tehtud numbri K(2010) 509 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 509 all)

1

9

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1275/2008 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimisele ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis) parandus (ELT L 339, 18.12.2008) | 11 |

Parandused

*

Komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1275/2008 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimisele ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis) parandus (ELT L 339, 18.12.2008)

ELT L 339, 18.12.2008

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 4.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/1

---

Teave WIPO autoriõiguse lepingu ning WIPO esituste ja fonogrammide lepingu jõustumise kuupäeva kohta

WIPO autoriõiguse leping ning WIPO esituste ja fonogrammide leping, mis võeti vastu 20. detsembril 1996 Genfis, jõustub Euroopa Liidus 14. märtsil 2010.

---

MÄÄRUSED

| 4.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/2

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 94/2010,

3. veebruar 2010,

millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru eksportimise täiendav koguseline piirang 2009/2010. turustusaastaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 61 esimese lõigu punkti d koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvoodist rohkem toodetud suhkru või isoglükoosi koguseid eksportida üksnes komisjoni kindlaksmääratud koguselise piirangu raames, järgides ELi sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 61 esimese lõigu punktile d võib kõnealuse määruse artiklis 56 osutatud kvoodist rohkem toodetud suhkru või isoglükoosi koguseid eksportida üksnes komisjoni kindlaksmääratud koguselise piirangu raames, järgides ELi sõlmitud rahvusvahelistest lepingutest tulenevaid kohustusi.

| (2) | Kvoodivälise ekspordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige need, milles käsitletakse ekspordilitsentside väljaandmist, on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 951/2006 (2). Turustusaasta kohta kindlaksmääratava koguselise piirangu puhul tuleks siiski arvestada eksporditurgude võimalusi. |
| --- | --- |

(2)

Kvoodivälise ekspordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige need, milles käsitletakse ekspordilitsentside väljaandmist, on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 951/2006 (2). Turustusaasta kohta kindlaksmääratava koguselise piirangu puhul tuleks siiski arvestada eksporditurgude võimalusi.

| (3) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 274/2009 (3) on 2009/2010. turustusaastaks kindlaks määratud kvoodivälise suhkru eksportimise koguseline piirang 1 350 000 tonni. Ekspordilitsentsi taotlusi esitati lühikese aja jooksul suurematele kogustele kui kõnealune piirang ette nägi. Seepärast on komisjoni määrusega (EÜ) nr 1106/2009 (4) kindlaks määratud ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent ja peatatud ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru kohta. 1 350 000 tonni suuruse piirangu kindlaksmääramise ajal valitsenud majandustingimuste puhul ei saanud välistada võimalust, et kvoodiväliste suhkrukoguste eksporti võidakse käsitada subsideerimisena, sest suhkru keskmine tootmiskulu ELis võis olla suurem kui kvoodivälise suhkru müügihind eksporditurul. Seepärast ei olnud niisugustes tingimustes kvoodivälise suhkru eksportimise koguselist piirangut ELi eespool nimetatud rahvusvahelistest kohustustest tulenevalt võimalik suurendada. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 274/2009 (3) on 2009/2010. turustusaastaks kindlaks määratud kvoodivälise suhkru eksportimise koguseline piirang 1 350 000 tonni. Ekspordilitsentsi taotlusi esitati lühikese aja jooksul suurematele kogustele kui kõnealune piirang ette nägi. Seepärast on komisjoni määrusega (EÜ) nr 1106/2009 (4) kindlaks määratud ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent ja peatatud ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru kohta. 1 350 000 tonni suuruse piirangu kindlaksmääramise ajal valitsenud majandustingimuste puhul ei saanud välistada võimalust, et kvoodiväliste suhkrukoguste eksporti võidakse käsitada subsideerimisena, sest suhkru keskmine tootmiskulu ELis võis olla suurem kui kvoodivälise suhkru müügihind eksporditurul. Seepärast ei olnud niisugustes tingimustes kvoodivälise suhkru eksportimise koguselist piirangut ELi eespool nimetatud rahvusvahelistest kohustustest tulenevalt võimalik suurendada.

| (4) | Alates 2009. aasta algusest on ülemaailmsed majandustingimused suhkrusektoris oluliselt muutunud. 2010. aasta jaanuari alguses tõusis valge suhkru hind maailmaturul rohkem kui kaks korda ja Londoni kaubafutuuride turul ulatus suhkrutonni hind ligikaudu 500 euroni. Samal ajal langesid hinnad ELi suhkruturul vastavalt institutsionaalsele võrdlushinnale. |
| --- | --- |

(4)

Alates 2009. aasta algusest on ülemaailmsed majandustingimused suhkrusektoris oluliselt muutunud. 2010. aasta jaanuari alguses tõusis valge suhkru hind maailmaturul rohkem kui kaks korda ja Londoni kaubafutuuride turul ulatus suhkrutonni hind ligikaudu 500 euroni. Samal ajal langesid hinnad ELi suhkruturul vastavalt institutsionaalsele võrdlushinnale.

| (5) | Praegustes majandustingimustes on suhkrupeedi keskmine tootmiskulu ELis madalam kui kvoodivälise suhkrupeedi müügihind. Lisaks sellele on kvoodivälise suhkru müügihind maailmaturul kõrgem kui suhkru keskmine tootmiskulu ELis. Seepärast ei saa kõnealuste majandustingimuste kehtimise ajal kvoodivälise suhkru eksporti käsitada subsideerimisena. Seega võiks eksportida ELi ekspordisubsiidiumidega seotud kohustustest suuremaid suhkrukoguseid, ilma et see oleks vastuolus kohustustega, mida EL kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige peab täitma. |
| --- | --- |

(5)

Praegustes majandustingimustes on suhkrupeedi keskmine tootmiskulu ELis madalam kui kvoodivälise suhkrupeedi müügihind. Lisaks sellele on kvoodivälise suhkru müügihind maailmaturul kõrgem kui suhkru keskmine tootmiskulu ELis. Seepärast ei saa kõnealuste majandustingimuste kehtimise ajal kvoodivälise suhkru eksporti käsitada subsideerimisena. Seega võiks eksportida ELi ekspordisubsiidiumidega seotud kohustustest suuremaid suhkrukoguseid, ilma et see oleks vastuolus kohustustega, mida EL kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige peab täitma.

| (6) | Värskeima teabe kohaselt on kindel, et tänu 2009. aasta erakordselt soodsatele ilmastikutingimustele toodetakse ELis suures koguses kvoodivälist suhkrut. Kvoodivälise suhkrukoguse suurust hinnatakse praegu umbes 4 100 000 tonnile. Arvestades kõnealuse suhkrukoguse kõiki turustusvõimalusi, eelkõige keemiatööstuse nõudlust tööstusliku suhkru järele, peaks hinnangute kohaselt siiski vähemalt 500 000 tonni suhkrut eksportimiseks üle jääma. |
| --- | --- |

(6)

Värskeima teabe kohaselt on kindel, et tänu 2009. aasta erakordselt soodsatele ilmastikutingimustele toodetakse ELis suures koguses kvoodivälist suhkrut. Kvoodivälise suhkrukoguse suurust hinnatakse praegu umbes 4 100 000 tonnile. Arvestades kõnealuse suhkrukoguse kõiki turustusvõimalusi, eelkõige keemiatööstuse nõudlust tööstusliku suhkru järele, peaks hinnangute kohaselt siiski vähemalt 500 000 tonni suhkrut eksportimiseks üle jääma.

| (7) | Arvestades 2009/2010. turustusaastaks prognoositavat suhkru ülejääki ELis ja praegusest ülimalt keerukast tarneolukorrast põhjustatud erandlikult kõrgeid maailmaturuhindu, oleks ELis üle jääv suhkrukogus järgmisse turustusaastasse ülekandmise asemel soovitav eksportida. Täiendava koguselise piirangu kindlaksmääramine 2009/2010. turustusaastaks võimaldab ELi suhkrutootjatel ja peedikasvatajatel praegustest soodsatest ekspordivõimalusest kasu saada. Seepärast tuleks kindlaks määrata täiendav koguseline piirang. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades 2009/2010. turustusaastaks prognoositavat suhkru ülejääki ELis ja praegusest ülimalt keerukast tarneolukorrast põhjustatud erandlikult kõrgeid maailmaturuhindu, oleks ELis üle jääv suhkrukogus järgmisse turustusaastasse ülekandmise asemel soovitav eksportida. Täiendava koguselise piirangu kindlaksmääramine 2009/2010. turustusaastaks võimaldab ELi suhkrutootjatel ja peedikasvatajatel praegustest soodsatest ekspordivõimalusest kasu saada. Seepärast tuleks kindlaks määrata täiendav koguseline piirang.

| (8) | Praeguste hinnangute kohaselt võib suhkru hind maailmaturul alates 2010. aasta teisest poolest hakata langema. Selleks et kvoodivälise suhkru täiendav eksport ei mõjutaks ELi subsideerimiskohustusi, oleks asjakohane võtta ekspordilitsentsitaotlusi vastu kuni 30. juunini 2010 ja lühendada ekspordilitsentside kehtivusaega ühele kuule. |
| --- | --- |

(8)

Praeguste hinnangute kohaselt võib suhkru hind maailmaturul alates 2010. aasta teisest poolest hakata langema. Selleks et kvoodivälise suhkru täiendav eksport ei mõjutaks ELi subsideerimiskohustusi, oleks asjakohane võtta ekspordilitsentsitaotlusi vastu kuni 30. juunini 2010 ja lühendada ekspordilitsentside kehtivusaega ühele kuule.

| (9) | ELi suhkrueksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ELi toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsal konkurentsipositsioonil. Kuna puuduvad asjakohased vastastikuse abi vahendid, millega võidelda eeskirjade eiramise vastu ja ära hoida kvoodivälise suhkru reimportimise või ELi uuesti sissevedamisega seotud võimalikku kuritarvitamist, tuleks teatavad lähedal asuvad sihtkohad abikõlblike sihtkohtade hulgast välja arvata. |
| --- | --- |

(9)

ELi suhkrueksport teatavatesse lähedastesse sihtkohtadesse ja kolmandatesse riikidesse, kus ELi toodete suhtes kehtib impordi soodusrežiim, on praegu eriti soodsal konkurentsipositsioonil. Kuna puuduvad asjakohased vastastikuse abi vahendid, millega võidelda eeskirjade eiramise vastu ja ära hoida kvoodivälise suhkru reimportimise või ELi uuesti sissevedamisega seotud võimalikku kuritarvitamist, tuleks teatavad lähedal asuvad sihtkohad abikõlblike sihtkohtade hulgast välja arvata.

| (10) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(10)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodivälise suhkru eksportimise täiendava koguselise piirangu kindlaksmääramine

1.   Ilma et see piiraks määruste (EÜ) nr 274/2009 ja (EÜ) nr 1106/2009 sätete kohaldamist, võib 2009/2010. turustusaastal ilma toetuseta täiendavalt eksportida 500 000 tonni CN-koodi 1701 99 alla kuuluvat kvoodivälist valget suhkrut.

2.   Lõikes 1 kindlaksmääratud koguselise piirangu ulatuses on eksport lubatud kõigisse sihtkohtadesse, välja arvatud:

| a) | kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), San Marino, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, (5) Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik; |
| --- | --- |

a)

kolmandad riigid: Andorra, Liechtenstein, Püha Tool (Vatikani Linnriik), San Marino, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, (5) Montenegro, Albaania ja endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik;

| b) | ELi liikmesriikide territoorium, mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ning need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll; |
| --- | --- |

b)

ELi liikmesriikide territoorium, mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Fääri saared, Gröönimaa, Helgoland, Ceuta, Melilla, Livigno ja Campione d’Italia omavalitsusüksused ning need Küprose Vabariigi piirkonnad, mille üle Küprose Vabariigi valitsusel puudub tegelik kontroll;

| c) | Euroopa territoorium, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Gibraltar. |
| --- | --- |

c)

Euroopa territoorium, mille välissuhete eest vastutab liikmesriik, kuid mis ei ole ELi tolliterritooriumi osa: Gibraltar.

Artikkel 2

Ekspordilitsentside kehtivusaeg

Erandina määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklist 5 kehtivad artikli 1 lõikes 1 osutatud täiendava koguselise piirangu raames väljaantud ekspordilitsentsid 30 päeva.

Artikkel 3

Ekspordilitsentside väljaandmise peatamine

Kohaldatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 951/2006 artikleid 7e ja 9.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrus kehtib kuni 30. juunini 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 3. veebruar 2010

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 91, 3.4.2009, lk 16.

3

(4)  ELT L 304, 19.11.2009, lk 3.

4

(5)  Sh Kosovo, nagu see on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsioonis nr 1244.

5

---

| 4.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/4

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 95/2010,

3. veebruar 2010,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. veebruaril 2010.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. veebruar 2010

Komisjoni nimel, presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 106,9 |
| JO | 75,8 |
| MA | 64,7 |
| TN | 112,2 |
| TR | 100,3 |
| ZZ | 92,0 |
| 0707 00 05 | JO | 101,4 |
| MA | 74,1 |
| TR | 133,1 |
| ZZ | 102,9 |
| 0709 90 70 | MA | 134,6 |
| TR | 147,2 |
| ZZ | 140,9 |
| 0709 90 80 | EG | 85,3 |
| ZZ | 85,3 |
| 0805 10 20 | EG | 52,8 |
| IL | 53,3 |
| MA | 52,4 |
| TN | 48,7 |
| TR | 54,7 |
| ZZ | 52,4 |
| 0805 20 10 | IL | 154,9 |
| MA | 85,1 |
| TR | 62,0 |
| ZZ | 100,7 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 56,0 |
| EG | 55,8 |
| IL | 75,3 |
| JM | 92,7 |
| MA | 86,1 |
| PK | 45,1 |
| TR | 63,8 |
| ZZ | 67,8 |
| 0805 50 10 | EG | 88,6 |
| IL | 81,9 |
| TR | 71,4 |
| ZZ | 80,6 |
| 0808 10 80 | CA | 76,7 |
| CL | 60,1 |
| CN | 66,5 |
| MK | 27,2 |
| US | 118,3 |
| ZZ | 69,8 |
| 0808 20 50 | CN | 58,8 |
| TR | 84,8 |
| US | 101,8 |
| ZA | 99,9 |
| ZZ | 86,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

106,9

JO

75,8

MA

64,7

TN

112,2

TR

100,3

ZZ

92,0

0707 00 05

JO

101,4

MA

74,1

TR

133,1

ZZ

102,9

0709 90 70

MA

134,6

TR

147,2

ZZ

140,9

0709 90 80

EG

85,3

ZZ

85,3

0805 10 20

EG

52,8

IL

53,3

MA

52,4

TN

48,7

TR

54,7

ZZ

52,4

0805 20 10

IL

154,9

MA

85,1

TR

62,0

ZZ

100,7

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

56,0

EG

55,8

IL

75,3

JM

92,7

MA

86,1

PK

45,1

TR

63,8

ZZ

67,8

0805 50 10

EG

88,6

IL

81,9

TR

71,4

ZZ

80,6

0808 10 80

CA

76,7

CL

60,1

CN

66,5

MK

27,2

US

118,3

ZZ

69,8

0808 20 50

CN

58,8

TR

84,8

US

101,8

ZA

99,9

ZZ

86,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 4.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/6

---

KOMISJONI OTSUS,

2. veebruar 2010,

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) 2008. eelarveaastal rahastatud teatavate Belgia, Saksamaa, Malta, Portugali ja Rumeenia makseasutuste kulude raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 465 all)

(Ainult hollandi-, prantsus-, saksa-, malta-, portugali- ja rumeeniakeelne tekst on autentsed)

(2010/56/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta, (1) eriti selle artiklit 30 ja artikli 32 lõiget 8,

pärast konsulteerimist põllumajandusfondide komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2009/367/EÜ (2) on kontrollitud ja heaks kiidetud kõigi 2008. eelarveaastal rahastatud makseasutuste, v.a Belgia makseasutuse „ALV”, Saksa makseasutuse „Baden-Württemberg”, Kreeka makseasutuse „OPEKEPE”, Itaalia makseasutuse „ARBEA”, Malta makseasutuse „MRRA”, Portugali makseasutuste „IFAP” ja Rumeenia makseasutuse „PIAA” raamatupidamisarvestused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2009/367/EÜ (2) on kontrollitud ja heaks kiidetud kõigi 2008. eelarveaastal rahastatud makseasutuste, v.a Belgia makseasutuse „ALV”, Saksa makseasutuse „Baden-Württemberg”, Kreeka makseasutuse „OPEKEPE”, Itaalia makseasutuse „ARBEA”, Malta makseasutuse „MRRA”, Portugali makseasutuste „IFAP” ja Rumeenia makseasutuse „PIAA” raamatupidamisarvestused.

| (2) | Pärast uute andmete esitamist ning lisakontrolli võib komisjon nüüd vastu võtta otsuse Belgia makseasutuse „ALV”, Saksa makseasutuse „Baden-Württemberg”, Kreeka makseasutuse „OPEKEPE”, Itaalia makseasutuse „ARBEA”, Malta makseasutuse „MRRA”, Portugali makseasutuste „IFAP” ja Rumeenia makseasutuse „PIAA” raamatupidamisarvestuse õigsuse, täielikkuse ja täpsuse kohta. |
| --- | --- |

(2)

Pärast uute andmete esitamist ning lisakontrolli võib komisjon nüüd vastu võtta otsuse Belgia makseasutuse „ALV”, Saksa makseasutuse „Baden-Württemberg”, Kreeka makseasutuse „OPEKEPE”, Itaalia makseasutuse „ARBEA”, Malta makseasutuse „MRRA”, Portugali makseasutuste „IFAP” ja Rumeenia makseasutuse „PIAA” raamatupidamisarvestuse õigsuse, täielikkuse ja täpsuse kohta.

| (3) | Komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 885/2006 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (3) artikli 10 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 10 lõike 2 esimeses lõigus osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse kohaselt liikmesriikidelt tagasi nõutavad või liikmesriikidele makstavad summad määratakse kindlaks, lahutades asjaomasel eelarveaastal, st 2008. eelarveaastal tehtud vahemaksed samaks aastaks lõike 1 kohaselt kinnitatud kuludest. Need summad tuleb lahutada raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse vastuvõtmisele järgneva teise kuu kuludega seotud vahemaksetest või liita kõnesolevatele vahemaksetele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 21. juuni 2006. aasta määruse (EÜ) nr 885/2006 (millega nähakse ette nõukogu määruse (EÜ) nr 1290/2005 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad seoses makseasutuste ja teiste organite akrediteerimise ning EAGFi ja EAFRD raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmisega) (3) artikli 10 lõike 2 esimeses lõigus on sätestatud, et kõnealuse määruse artikli 10 lõike 2 esimeses lõigus osutatud raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse kohaselt liikmesriikidelt tagasi nõutavad või liikmesriikidele makstavad summad määratakse kindlaks, lahutades asjaomasel eelarveaastal, st 2008. eelarveaastal tehtud vahemaksed samaks aastaks lõike 1 kohaselt kinnitatud kuludest. Need summad tuleb lahutada raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsuse vastuvõtmisele järgneva teise kuu kuludega seotud vahemaksetest või liita kõnesolevatele vahemaksetele.

| (4) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 5 kaetakse 50 % eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest asjaomase liikmesriigi poolt ja 50 % ühenduse eelarvest, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu. Kõnealuse määruse artikli 32 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramise tõttu algatatud tagasinõudmismenetluste seisu kohta. Üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamise kohta seoses tagasinõutavate summadega on sätestatud määruses (EÜ) nr 885/2006. Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud näidistabel, mille liikmesriigid pidid 2009. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja ja kaheksa aasta jooksul. See otsus ei mõjuta nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 5 kaetakse 50 % eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest asjaomase liikmesriigi poolt ja 50 % ühenduse eelarvest, kui tagasinõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub liikmesriigi kohtu kaudu. Kõnealuse määruse artikli 32 lõike 3 kohaselt peavad liikmesriigid koos raamatupidamise aastaaruannetega esitama kokkuvõtva aruande eeskirjade eiramise tõttu algatatud tagasinõudmismenetluste seisu kohta. Üksikasjalikud eeskirjad liikmesriikide aruandluskohustuse kohaldamise kohta seoses tagasinõutavate summadega on sätestatud määruses (EÜ) nr 885/2006. Kõnealuse määruse III lisas on sätestatud näidistabel, mille liikmesriigid pidid 2009. aastal esitama. Liikmesriikide täidetud tabelite alusel peaks komisjon otsustama, millised on finantstagajärjed, kui eeskirjade eiramisest tingitud tagasinõudmist ei ole toimunud vastavalt nelja ja kaheksa aasta jooksul. See otsus ei mõjuta nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 8.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub siseriikliku kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja need kaetakse seega ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikele 6 võivad liikmesriigid otsustada tagasinõudmismenetlust mitte alustada. Sellise otsuse võib teha vaid juhul, kui juba tehtud ja tõenäolised kulud on suuremad kui tagasinõutav summa või kui tagasinõudmine osutub võimatuks, kuna võlgnik või eeskirjade eiramise eest juriidilist vastutust kandvad isikud on asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt tunnistatud maksejõuetuks. Kui see otsus tehakse nelja aasta jooksul pärast esmakordset halduslikku või kohtulikku tuvastamist või kaheksa aasta jooksul, kui tagasinõudmine toimub siseriikliku kohtu kaudu, kaetakse eeskirjade eiramisega seotud tagasinõudmise puudumise finantstagajärgedest 100 % ühenduse eelarvest. Määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõikes 3 osutatud kokkuvõtvas aruandes esitatakse summad, mille puhul liikmesriik otsustas tagasinõudmismenetlust mitte alustada, ning tema otsuse põhjendus. Neid summasid ei pea katma asjaomased liikmesriigid ja need kaetakse seega ühenduse eelarvest. See otsus ei mõjuta tulevasi nõuetele vastavust käsitlevaid otsuseid vastavalt kõnealuse määruse artikli 32 lõikele 8.

| (6) | Asjaomaste makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel peab komisjon võtma arvesse asjaomastelt liikmesriikidelt otsuse 2009/367/EÜ põhjal juba kinni peetud summasid. |
| --- | --- |

(6)

Asjaomaste makseasutuste raamatupidamisarvestuse kontrollimisel ja heakskiitmisel peab komisjon võtma arvesse asjaomastelt liikmesriikidelt otsuse 2009/367/EÜ põhjal juba kinni peetud summasid.

| (7) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõikele 2 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastu võetavate otsuste kohaldamist, millega ühendus ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega, |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 30 lõikele 2 ei piira käesolev otsus selliste komisjoni poolt hiljem vastu võetavate otsuste kohaldamist, millega ühendus ei rahasta kulusid, mis ei ole tehtud kooskõlas ühenduse eeskirjadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Belgia makseasutuse „ALV”, Saksa makseasutuse „Baden-Württemberg”, Malta makseasutuse „MRRA”, Portugali makseasutuste „IFAP” ja Rumeenia makseasutuse „PIAA” 2008. eelarveaasta raamatupidamisarvestused seoses Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi (EAGF) tagatisrahastust rahastatud kuludega on kontrollitud ning heaks kiidetud.

Käesoleva otsuse kohaselt kõnealustelt liikmesriikidelt tagasi nõutavad või neile makstavad summad, sealhulgas need, mis tulenevad määruse (EÜ) nr 1290/2005 artikli 32 lõike 5 kohaldamisest, on sätestatud lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Saksamaa Liitvabariigile, Malta Vabariigile, Portugali Vabariigile ja Rumeeniale.

Brüssel, 2. veebruar 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

1

(2)  ELT L 111, 5.5.2009, lk 44.

2

(3)  ELT L 171, 23.6.2006, lk 90.

3

---

LISA

MAKSEASUTUSTE RAAMATUPIDAMISASRVESTUSE KONTROLLIMINE JA HEAKSKIITMINE

2008. EELARVEAASTA

LIIKMESRIIGILT TAGASI NÕUTAV VÕI LIIKMESRIIGILE MAKSTAV SUMMA

NB! Nomenklatuur 2010: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 67 01, 67 02, 68 03.

| LR | | 2008 – Makseasutuse kulud / sihtotstarbelised tulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on | a + b kokku | Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised (1) | Vähendamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 32 | Kokku, sh vähendamised ja peatamised | Liikmesriigile eelarveaastal tehtud maksed | Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kontrollitud ja heaks kiidetud | otsusest välja jäetud |
| = aastaaruandes esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud | = igakuistes deklaratsioonides esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud kokku |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g |
| BE | EUR | 706 129 444,37 | 0,00 | 706 129 444,37 | – 593,30 | –61 021,93 | 706 067 829,14 | 706 201 150,75 | – 133 321,61 |
| DE | EUR | 5 100 883 643,72 | 0,00 | 5 100 883 643,72 | –37 390,29 | 2 896 241,51 | 5 097 950 011,92 | 5 101 133 812,30 | –3 183 800,38 |
| MT | EUR | 2 470 040,90 | 0,00 | 2 470 040,90 | – 177,28 | 0,00 | 2 469 863,62 | 2 472 341,64 | –2 478,02 |
| PT | EUR | 720 183 268,38 | 0,00 | 720 183 268,38 | – 148 413,94 | – 217 121,39 | 719 817 733,05 | 720 094 153,57 | – 276 420,52 |
| RO | EUR | 462 680 727,14 | 0,00 | 462 680 727,14 | –8 629 639,25 | 0,00 | 454 051 087,89 | 461 870 850,36 | –7 819 762,47 |

LR

2008 – Makseasutuse kulud / sihtotstarbelised tulud, mille puhul raamatupidamisarvestus on

a + b kokku

Kogu eelarveaasta vähendamised ja peatamised (1)

Vähendamised vastavalt määruse (EÜ) nr 1290/2005 artiklile 32

Kokku, sh vähendamised ja peatamised

Liikmesriigile eelarveaastal tehtud maksed

Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (2)

kontrollitud ja heaks kiidetud

otsusest välja jäetud

= aastaaruandes esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud

= igakuistes deklaratsioonides esitatud kulud / sihtotstarbelised tulud kokku

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

BE

EUR

706 129 444,37

0,00

706 129 444,37

– 593,30

–61 021,93

706 067 829,14

706 201 150,75

– 133 321,61

DE

EUR

5 100 883 643,72

0,00

5 100 883 643,72

–37 390,29

2 896 241,51

5 097 950 011,92

5 101 133 812,30

–3 183 800,38

MT

EUR

2 470 040,90

0,00

2 470 040,90

– 177,28

0,00

2 469 863,62

2 472 341,64

–2 478,02

PT

EUR

720 183 268,38

0,00

720 183 268,38

– 148 413,94

– 217 121,39

719 817 733,05

720 094 153,57

– 276 420,52

RO

EUR

462 680 727,14

0,00

462 680 727,14

–8 629 639,25

0,00

454 051 087,89

461 870 850,36

–7 819 762,47

| LR | | Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa vastavalt otsusele 2009/367/EÜ | Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (2) | Kulud (3) | Sihtotstarbeline tulu (3) | Suhkrufond | Artikkel 32 (= e) | Kokku (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kulud (4) | Sihtotstarbeline tulu (4) |
| 05 07 01 06 | 67 01 | 05 02 16 02 | 68 03 | 67 02 |
| i | j = h – i | i | j | k | l | m | n = i + j + k + l + m |
| BE | EUR | – 129 316,43 | –4 005,18 | 2 506,07 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –6 511,25 | –4 005,18 |
| DE | EUR | –3 158 445,95 | –25 354,43 | –3 644,61 | –4,69 | 0,00 | 0,00 | –21 705,13 | –25 354,43 |
| MT | EUR | 0,00 | –2 478,02 | 0,00 | –2 478,02 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –2 478,02 |
| PT | EUR | 0,00 | – 276 420,52 | –59 299,13 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 217 121,39 | – 276 420,52 |
| RO | EUR | 0,00 | –7 819 762,47 | –7 819 762,47 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –7 819 762,47 |

LR

Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa vastavalt otsusele 2009/367/EÜ

Liikmesriigilt tagasi nõutav (–) või liikmesriigile makstav (+) summa (2)

Kulud (3)

Sihtotstarbeline tulu (3)

Suhkrufond

Artikkel 32 (= e)

Kokku (= h)

Kulud (4)

Sihtotstarbeline tulu (4)

05 07 01 06

67 01

05 02 16 02

68 03

67 02

i

j = h – i

i

j

k

l

m

n = i + j + k + l + m

BE

EUR

– 129 316,43

–4 005,18

2 506,07

0,00

0,00

0,00

–6 511,25

–4 005,18

DE

EUR

–3 158 445,95

–25 354,43

–3 644,61

–4,69

0,00

0,00

–21 705,13

–25 354,43

MT

EUR

0,00

–2 478,02

0,00

–2 478,02

0,00

0,00

0,00

–2 478,02

PT

EUR

0,00

– 276 420,52

–59 299,13

0,00

0,00

0,00

– 217 121,39

– 276 420,52

RO

EUR

0,00

–7 819 762,47

–7 819 762,47

0,00

0,00

0,00

0,00

–7 819 762,47

---

(1)  Vähendamisi ja peatamisi on arvestatud maksesüsteemis, millele lisanduvad 2008. aasta augustis, septembris ja oktoobris ettenähtud tähtaegadest kinnipidamata jätmisest tulenevad korrektsioonid.

(2)  Liikmesriigilt tagasi nõutavate või liikmesriigile makstavate summade arvutamisel on arvestatud aastase kontrollitud ja kinnitatud kuludeklaratsiooni kogusummat (veerg a) või käesolevast otsusest eraldatud igakuiste kuludeklaratsioonide kogusummat (veerg b). Kohaldatav vahetuskurss: määruse (EÜ) nr 883/2006 artikli 7 lõige 2.

(3)  Kui sihtotstarbeliste tulude osa oleks liikmesriigi kasuks, tuleb see deklareerida 05 07 01 06 kohaselt.

(4)  Kui suhkrufondi sihtotstarbeliste tulude osa oleks liikmesriigi kasuks, tuleks see deklareerida 05 02 16 02 kohaselt.

NB! Nomenklatuur 2010: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 67 01, 67 02, 68 03.

---

| 4.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/9

---

KOMISJONI OTSUS,

3. veebruar 2010,

millega sätestatakse tervishoiugarantiid hobuslaste transiidiks nõukogu direktiivi 97/78/EÜ I lisas loetletud territooriumide kaudu

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 509 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2010/57/EL)

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ, millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted ning muudetakse direktiive 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ ja 90/675/EMÜ, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 91/496/EMÜ artikliga 4 on ette nähtud, et liikmesriigid peavad iga kolmandast riigist saabuva loomasaadetise puhul tagama piiripunktis saadetise dokumentide ja identsuse kontrollimise, et teha kindlaks selle edasine sihtkoht, eriti transiidi korral. Kõnealustele piiripunktidele on viidatud nõukogu 18. detsembri 1997. aasta nõukogu direktiivi 97/78/EÜ (milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted) (2) II lisas. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 91/496/EMÜ artikliga 4 on ette nähtud, et liikmesriigid peavad iga kolmandast riigist saabuva loomasaadetise puhul tagama piiripunktis saadetise dokumentide ja identsuse kontrollimise, et teha kindlaks selle edasine sihtkoht, eriti transiidi korral. Kõnealustele piiripunktidele on viidatud nõukogu 18. detsembri 1997. aasta nõukogu direktiivi 97/78/EÜ (milles sätestatakse kolmandatest riikidest ühendusse toodavate toodete veterinaarkontrolli põhimõtted) (2) II lisas.

| (2) | Direktiivi 91/496/EMÜ artikli 9 lõikega 1 on ette nähtud, et liikmesriigid peavad teatavatel tingimusel lubama loomade transiiti ühest kolmandast riigist teise kolmandasse riiki või samasse kolmandasse riiki. Eelkõige kõnealuse artikli punktiga c on ette nähtud, et kui artiklis 4 osutatud kontrollimisel leitakse, et kõnealused loomad vastavad direktiivi 91/496/EMÜ nõuetele või nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ (3) A lisas osutatud direktiivide kohaldamisalasse kuuluvate loomade korral, et need vastavad tervishoiugarantiidele, mis on nende nõuetega vähemalt samaväärne. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 91/496/EMÜ artikli 9 lõikega 1 on ette nähtud, et liikmesriigid peavad teatavatel tingimusel lubama loomade transiiti ühest kolmandast riigist teise kolmandasse riiki või samasse kolmandasse riiki. Eelkõige kõnealuse artikli punktiga c on ette nähtud, et kui artiklis 4 osutatud kontrollimisel leitakse, et kõnealused loomad vastavad direktiivi 91/496/EMÜ nõuetele või nõukogu direktiivi 90/425/EMÜ (3) A lisas osutatud direktiivide kohaldamisalasse kuuluvate loomade korral, et need vastavad tervishoiugarantiidele, mis on nende nõuetega vähemalt samaväärne.

| (3) | Direktiivi 90/425/EMÜ A lisas on osutatud nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivile 90/426/EMÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (4). Direktiivi 90/426/EMÜ III peatükis on sätestatud samaväärsed tervishoiugarantiid hobuslaste puhul. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 90/425/EMÜ A lisas on osutatud nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivile 90/426/EMÜ hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (4). Direktiivi 90/426/EMÜ III peatükis on sätestatud samaväärsed tervishoiugarantiid hobuslaste puhul.

| (4) | Komisjoni 10. aprilli 1992. aasta otsuses 92/260/EMÜ (loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuste ajutiseks impordiks) (5) on sätestatud veterinaarsertifikaatide näidised registreeritud hobuste ajutiseks impordiks Euroopa Liitu, milles võetakse arvesse loomatervishoiu olukorda kolmandates riikides. Kõnealused sertifikaadid pakuvad tervishoiugarantiisid, mis on vajalikud hobuslaste veoks ühest kolmandast riigist, territooriumilt või selle osast teise kolmandasse riiki või territooriumile või sama kolmanda riigi või territooriumi muusse ossa. Kõnealuste sertifikaatide kohaseid tervishoiugarantiisid tuleks käsitada Euroopa Liidu kaudu toimuva hobuslaste transiidi alustingimustena. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 10. aprilli 1992. aasta otsuses 92/260/EMÜ (loomatervishoiunõuete ja veterinaarsertifikaatide kohta registreeritud hobuste ajutiseks impordiks) (5) on sätestatud veterinaarsertifikaatide näidised registreeritud hobuste ajutiseks impordiks Euroopa Liitu, milles võetakse arvesse loomatervishoiu olukorda kolmandates riikides. Kõnealused sertifikaadid pakuvad tervishoiugarantiisid, mis on vajalikud hobuslaste veoks ühest kolmandast riigist, territooriumilt või selle osast teise kolmandasse riiki või territooriumile või sama kolmanda riigi või territooriumi muusse ossa. Kõnealuste sertifikaatide kohaseid tervishoiugarantiisid tuleks käsitada Euroopa Liidu kaudu toimuva hobuslaste transiidi alustingimustena.

| (5) | Komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsusega 2004/211/EÜ (millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid) (6) on ette nähtud, et liikmesriigid peavad lubama registreeritud hobuste ajutist importi ja importi kõnealuse otsuse I lisas loetletud kolmandatest riikidest või nende osadest. Sellega määratletakse ka kolmandate riikide sanitaarrühmad sõltuvalt nende loomatervishoiu olukorrast. Nimetud sanitaarrühmi tuleks arvesse võtta hobuslaste transiidi korral liidu kaudu. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni 6. jaanuari 2004. aasta otsusega 2004/211/EÜ (millega kehtestatakse kolmandate riikide ja nende territooriumi osade loetelu, millest liikmesriigid lubavad importida elushobuslasi ning hobuslaste spermat, munarakke ja embrüoid) (6) on ette nähtud, et liikmesriigid peavad lubama registreeritud hobuste ajutist importi ja importi kõnealuse otsuse I lisas loetletud kolmandatest riikidest või nende osadest. Sellega määratletakse ka kolmandate riikide sanitaarrühmad sõltuvalt nende loomatervishoiu olukorrast. Nimetud sanitaarrühmi tuleks arvesse võtta hobuslaste transiidi korral liidu kaudu.

| (6) | Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsusega 2008/907/EÜ (millega sätestatakse tervishoiugarantiid hobuslaste veoks ühest kolmandast riigist teise vastavalt nõukogu direktiivi 91/496/EMÜ artikli 9 lõike 1 punktile c) (7) on ette nähtud, et ühest kolmandast riigist teise veetavad hobuslased peavad olema pärit otsuse 92/260/EMÜ I lisas nimetatud kolmandatest riikidest. Sellega on ette nähtud ka, et asjaomaste hobuslastega peab olema kaasas sertifikaat pealkirjaga „Transiidisertifikaat hobuslaste veoks ühest kolmandast riigist teise”. Nimetatud sertifikaat peab arvestama otsuses 92/260/EMÜ sätestatud veterinaarsertifikaadi näidiseid. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsusega 2008/907/EÜ (millega sätestatakse tervishoiugarantiid hobuslaste veoks ühest kolmandast riigist teise vastavalt nõukogu direktiivi 91/496/EMÜ artikli 9 lõike 1 punktile c) (7) on ette nähtud, et ühest kolmandast riigist teise veetavad hobuslased peavad olema pärit otsuse 92/260/EMÜ I lisas nimetatud kolmandatest riikidest. Sellega on ette nähtud ka, et asjaomaste hobuslastega peab olema kaasas sertifikaat pealkirjaga „Transiidisertifikaat hobuslaste veoks ühest kolmandast riigist teise”. Nimetatud sertifikaat peab arvestama otsuses 92/260/EMÜ sätestatud veterinaarsertifikaadi näidiseid.

| (7) | Kuna loomatervishoiugarantiid hobuslaste impordi puhul on vähemalt sama ranged kui registreeritud hobuste ajutise impordi puhul, on asjakohane lubada hobuslaste transiiti nõukogu direktiivi 97/78/EÜ I lisas loetletud territooriumide kaudu mitte üksnes nendest kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende osadest, millest on vastavalt otsusele 2004/211/EÜ lubatud ajutiselt importida registreeritud hobuseid, vaid ka nendest kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende osadest, millest on kõnealuse otsuse kohaselt lubatud alaline import. |
| --- | --- |

(7)

Kuna loomatervishoiugarantiid hobuslaste impordi puhul on vähemalt sama ranged kui registreeritud hobuste ajutise impordi puhul, on asjakohane lubada hobuslaste transiiti nõukogu direktiivi 97/78/EÜ I lisas loetletud territooriumide kaudu mitte üksnes nendest kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende osadest, millest on vastavalt otsusele 2004/211/EÜ lubatud ajutiselt importida registreeritud hobuseid, vaid ka nendest kolmandatest riikidest, territooriumidelt või nende osadest, millest on kõnealuse otsuse kohaselt lubatud alaline import.

| (8) | Liidu õigusaktide selguse huvides tuleks otsus 2008/907/EÜ kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(8)

Liidu õigusaktide selguse huvides tuleks otsus 2008/907/EÜ kehtetuks tunnistada.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid lubavad hobuslaste transiiti nõukogu direktiivi 97/78/EÜ I lisas loetletud territooriumide kaudu ühest kolmandast riigist, territooriumilt või selle osast teise kolmandasse riiki, territooriumile või selle ossa või samasse riiki, territooriumile või selle ossa järgmistel juhtudel:

| a) | kui hobuslased on pärit kolmandast riigist, territooriumilt või selle osast, millest on lubatud registreeritud hobuste ajutine import või import, nagu on osutatud otsuse 2004/211/EÜ I lisa vastavates veergudes 6 ja 8; |
| --- | --- |

a)

kui hobuslased on pärit kolmandast riigist, territooriumilt või selle osast, millest on lubatud registreeritud hobuste ajutine import või import, nagu on osutatud otsuse 2004/211/EÜ I lisa vastavates veergudes 6 ja 8;

| b) | kui iga hobuslaste saadetisega on kaasas sertifikaat pealkirjaga „Transiidisertifikaat hobuslaste transiidiks”, nagu on ette nähtud lõikega 2. |
| --- | --- |

b)

kui iga hobuslaste saadetisega on kaasas sertifikaat pealkirjaga „Transiidisertifikaat hobuslaste transiidiks”, nagu on ette nähtud lõikega 2.

2.   Hobuslaste transiidiks ettenähtud veterinaarsertifikaat peab koosnema järgmistest osadest:

| a) | otsuse 92/260/EMÜ II lisas sätestatud asjakohase veterinaarsertifikaadi näidise, mis vastab saadetise päritolukohaks oleva kolmanda riigi, territooriumi või selle osa sanitaarrühmale, määratletuna otsuse 2004/211/EÜ I lisa veeru 5 kohaselt, I, II ja III jagu (v.a hobuste viirusarteriiti käsitlevad nõuded III jao punkti e alapunktis v), ja |
| --- | --- |

a)

otsuse 92/260/EMÜ II lisas sätestatud asjakohase veterinaarsertifikaadi näidise, mis vastab saadetise päritolukohaks oleva kolmanda riigi, territooriumi või selle osa sanitaarrühmale, määratletuna otsuse 2004/211/EÜ I lisa veeru 5 kohaselt, I, II ja III jagu (v.a hobuste viirusarteriiti käsitlevad nõuded III jao punkti e alapunktis v), ja

| b) | lisaks punkti a nõuetele IV ja V jagu:






  „IV. | Hobuslased: ...
  (Märkida saadetise päritolukohaks olev kolmas riik/territoorium)
  veetakse edasi: ...
  (Märkida saadetise sihtkohaks olev kolmas riik/territoorium) |
| --- | --- | --- |

b)

lisaks punkti a nõuetele IV ja V jagu:

„IV.

Hobuslased: ...

(Märkida saadetise päritolukohaks olev kolmas riik/territoorium)

veetakse edasi: ...

(Märkida saadetise sihtkohaks olev kolmas riik/territoorium)

| V. | Ametliku veterinaararsti tempel ja allkiri: ...” |
| --- | --- |

V.

Ametliku veterinaararsti tempel ja allkiri: ...”

3.   Erandina lõike 2 punktist a tuleb registreeritud hobuste puhul asendada kolmandate riikide loetelu, mis on esitatud otsuse 92/260/EMÜ II lisas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidiste A kuni E III jao punkti d kolmandas taandes, otsuse 2004/211/EÜ I lisa veeru 5 kohaselt sanitaarrühmadesse A kuni E kuuluvate kolmandate riikide, territooriumide või nende osade loeteluga.

Artikkel 2

Otsus 2008/907/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 3. veebruar 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

1

(2)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 9.

2

(3)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

3

(4)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 42.

4

(5)  EÜT L 130, 15.5.1992, lk 67.

5

(6)  ELT L 73, 11.3.2004, lk 1.

6

(7)  ELT L 327, 5.12.2008, lk 22.

7

---

Parandused

| 4.2.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 32/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.2.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 32/11

---

Komisjoni 17. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1275/2008 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/32/EÜ seoses ökodisaini nõuetega elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete elektrienergia tarbimisele ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 339, 18. detsember 2008
  )

| 1. | Leheküljel 45 pealkirjas |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 45 pealkirjas

asendatakse

järgmisega:

| 2. | Leheküljel 45 põhjenduses 2 |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 45 põhjenduses 2

asendatakse

„Direktiivi 2005/32/EÜ artikli 16 lõike 2 teises taandes on sätestatud, et komisjon võtab vastavalt artikli 19 lõikes 3 sätestatud menetlusele, täites artikli 15 lõikes 2 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud nõuandefoorumiga, vajadusel vastu eraldi rakendusmeetme, mis vähendab teatud tootegrupi elektrikadusid ooteseisundis”

järgmisega:

„Direktiivi 2005/32/EÜ artikli 16 lõike 2 teises taandes on sätestatud, et komisjon võtab vastavalt artikli 19 lõikes 3 sätestatud menetlusele, täites artikli 15 lõikes 2 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud nõuandefoorumiga, vajaduse korral vastu eraldi rakendusmeetme, mis vähendab teatud tootegrupi elektrikadusid ooteseisundis”.

| 3. | Leheküljel 45 põhjenduse 4 esimeses lauses |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 45 põhjenduse 4 esimeses lauses

asendatakse

„Ettevalmistavas uuringus sedastati, et ooteseisundist ja väljalülitatud seisundist tulenevad elektrikaod tekivad enamiku ühenduses müüdavate elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete puhul ning ooteseisundist ja väljalülitatud seisundist tulenevate elektrikadudega seotud aastane elektritarbimine oli 2005. aastal ühenduses hinnanguliselt 47 TWh, mis vastab 19 megatonnile süsinikdioksiidi heitele.”

järgmisega:

„Ettevalmistavas uuringus sedastati, et ooteseisundist ja väljalülitatud seisundist tulenevad elektrikaod tekivad enamiku ühenduses müüdavate elektriliste ja elektrooniliste kodu- ja kontoriseadmete puhul ning ooteseisundist ja väljalülitatud seisundist tulenevate elektrikadudega seotud aastane elektritarbimine oli 2005. aastal ühenduses hinnanguliselt 47 TWh, mis vastab 19 megatonnile süsinikdioksiidi heitele.”.

| 4. | Leheküljel 45 põhjenduses 5 |
| --- | --- |

4.

Leheküljel 45 põhjenduses 5

asendatakse

„Ooteseisundi funktsioonide elektritarbimise ja väljalülitatud seisundi elektrikao vähenemine tuleks saavutada olemasolevate litsentsivabade tasuvate tehnoloogiate abil, mille tulemusena väheneks seadmete ostmise ja käitamise kombineeritud kulu.”

järgmisega:

„Ooteseisundi funktsioonide elektritarbimise ja väljalülitatud seisundi elektrikao vähenemine tuleks saavutada olemasolevate litsentsivabade tasuvate tehniliste lahenduste abil, mille tulemusena väheneks seadmete ostmise ja käitamise kombineeritud kulu”.

| 5. | Leheküljel 45 põhjenduses 6 |
| --- | --- |

5.

Leheküljel 45 põhjenduses 6

asendatakse

„Elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete energiatarbimisele ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis tuleks kehtestada ökodisaini nõuded, et ühtlustada kogu ühenduses ooteseisundi ja väljalülitatud seisundiga seotud ökodisaini nõuded, aidata kaasa siseturu toimimisele ja parandada asjaomaste toodete keskkonnatoimet.”

järgmisega:

„Elektriliste ja elektrooniliste kodu- ja kontoriseadmete energiatarbimisele ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis tuleks kehtestada ökodisaini nõuded, et ühtlustada kogu ühenduses ooteseisundi ja väljalülitatud seisundiga seotud ökodisaini nõuded, aidata kaasa siseturu toimimisele ja parandada asjaomaste toodete keskkonnatoimet.”.

| 6. | Leheküljel 45 põhjenduse 8 esimeses lauses |
| --- | --- |

6.

Leheküljel 45 põhjenduse 8 esimeses lauses

asendatakse

„Käesolevat määrust tuleks kohaldada ainult sellistele kodukeskkonnas kasutamiseks mõeldud kodumasinatele ja kontoriseadmetele vastavatele toodetele, mis infotehnoloogiaseadmete osas vastavad standardis EN 55022:2006 sätestatud B klassi seadmetele.”

järgmisega:

„Käesolevat määrust tuleks kohaldada ainult sellistele kodukeskkonnas kasutamiseks mõeldud kodu- ja kontoriseadmetele vastavatele toodetele, mis infotehnoloogiaseadmete osas vastavad standardis EN 55022:2006 sätestatud B-klassi seadmetele.”.

| 7. | Leheküljel 46 põhjenduses 13 |
| --- | --- |

7.

Leheküljel 46 põhjenduses 13

asendatakse

„Käesolev määrus peaks suurendama energiatõhusama ooteseisundi ja väljalülitatud seisundiga tehnoloogia turuleviimist, mille tulemusena säästetaks 2020. aastal harjumuspärase äritegevusega võrreldes energiat hinnanguliselt 35 TWh”

järgmisega:

„Käesolev määrus peaks suurendama energiatõhusamat ooteseisundit ja väljalülitatud seisundit võimaldavate tehniliste lahenduste turulelaskmist, mille tulemusena säästetaks 2020. aastal harjumuspärase äritegevusega võrreldes energiat hinnanguliselt 35 TWh.”.

| 8. | Leheküljel 46 põhjenduses 15 |
| --- | --- |

8.

Leheküljel 46 põhjenduses 15

asendatakse

„Et hõlbustada nõuetele vastavuse kontrollimist, tuleks tootjatelt nõuda direktiivi 2005/32/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilises dokumentatsioonis teabe esitamist ooteseisundi/väljalülitatud seisundi mõistetele vastavate talitlusseisundite ning nende energiatarbimise tasemete kohta.”

järgmisega:

„Et hõlbustada nõuetele vastavuse kontrollimist, tuleks tootjatelt nõuda direktiivi 2005/32/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilises dokumentatsioonis teabe esitamist ooteseisundi/väljalülitatud seisundi määratlustele vastavate talitlusseisundite ning nende energiatarbimise tasemete kohta.”.

| 9. | Leheküljel 46 põhjenduses 16 |
| --- | --- |

9.

Leheküljel 46 põhjenduses 16

asendatakse

„Tuleks kindlaks teha olemasolevad tehnoloogiad, mille energiatarbimine on ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis väike. See aitab teha teabe eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning väga väikestele äriühingutele ulatuslikult kättesaadavaks ja lihtsalt ligipääsetavaks, mis omakorda aitab integreerida parimaid tehnoloogiaid, et vähendada ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi energiatarbimist.”

järgmisega:

„Tuleks kindlaks teha olemasolevad tehnilised lahendused, mille rakendamine tagab ooteseisundis ja väljalülitatud seisundis väikese energiatarbimise. See aitab teha teabe eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning väga väikestele äriühingutele ulatuslikult kättesaadavaks ja lihtsalt ligipääsetavaks, mis omakorda aitab integreerida parimaid tehnilisi lahendusi, et vähendada ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi energiatarbimist.”.

| 10. | Leheküljel 46 artikli 1 teises lauses |
| --- | --- |

10.

Leheküljel 46 artikli 1 teises lauses

asendatakse

„Käesolevat määrust kohaldatakse elektriliste ja elektrooniliste kodumasinate ja kontoriseadmete suhtes.”

järgmisega:

„Käesolevat määrust kohaldatakse elektriliste ja elektrooniliste kodu- ja kontoriseadmete suhtes.”

| 11. | Leheküljel 46 artikli 2 punktis 1 |
| --- | --- |

11.

Leheküljel 46 artikli 2 punktis 1

asendatakse

„ „elektrilised ja elektroonilised kodumasinad ja kontoriseadmed” (edaspidi „seadmed”)– energiat tarbivad tooted, mis:

ka juhul, kui neid turustatakse kasutamiseks mujal kui kodusvõi kontoris;”

järgmisega:

„ „elektrilised ja elektroonilised kodu- ja kontoriseadmed” (edaspidi „seadmed”)– energiat tarbivad tooted, mis

ka juhul, kui neid turustatakse kasutamiseks mujal kui kodus või kontoris;”.

| 12. | Leheküljel 46 artikli 2 punktis 2 |
| --- | --- |

12.

Leheküljel 46 artikli 2 punktis 2

asendatakse

„ „ooteseisund”– seisund, milles seade on ühendatud vooluvõrku, sõltub vooluvõrgust saadavast energiast, et töötada nagu ette nähtud ning tagab ainult järgmised funktsioonid, mis võivad jääda kestma määramatuks ajaks:

taasaktiveerimisfunktsioon või taasaktiveerimisfunktsioon ja ainult taasaktiveerimisfunktsiooni märguanne ja/või

teabe või seisundi kuvamine;”

järgmisega:

„ „ooteseisund”– seisund, milles seade on ühendatud vooluvõrku, sõltub vooluvõrgust saadavast energiast, et talitleda, nagu ette nähtud, ning tagab ainult järgmised funktsioonid, mis võivad jääda kestma määramata ajaks:

taasaktiveerimisfunktsioon üksinda või koos taasaktiveerimisfunktsiooni märguandega ja/või

teabe või seisundi kuvamine;”.

| 13. | Leheküljel 47 artikli 2 punktis 3 |
| --- | --- |

13.

Leheküljel 47 artikli 2 punktis 3

asendatakse

„ „taasaktiveerimisfunktsioon”– funktsioon, mis hõlbustab teiste seisundite, sealhulgas aktiivse seisundi aktiveerimist, kasutades eraldiseisvat lülitit, sealhulgas kaugjuhtimispulti, sisemist sensorit, lisafunktsioonide, sealhulgas põhifunktsiooni kasutamist võimaldava seisundiga seotud taimerit;”

järgmisega:

„ „taasaktiveerimisfunktsioon”– funktsioon, mis hõlbustab teiste seisundite, sealhulgas aktiivse seisundi aktiveerimist, kasutades eemalasuvat lülitit, sealhulgas kaugjuhtimispulti, sisemist andurit, lisafunktsioonide, sealhulgas põhifunktsiooni kasutamist võimaldava seisundiga seotud taimerit;”.

| 14. | Leheküljel 47 artikli 2 punktis 5 |
| --- | --- |

14.

Leheküljel 47 artikli 2 punktis 5

asendatakse

„ „aktiivne seisund”– seisund, milles seade on ühendatud vooluvõrku ning vähemalt üks seadme ettenähtud talitlust võimaldavatest põhifunktsioonidest on aktiveeritud;”

järgmisega:

„ „aktiivseisund”– seisund, milles seade on ühendatud vooluvõrku ning vähemalt üks seadme ettenähtud talitlust võimaldavatest põhifunktsioonidest on aktiveeritud;”.

| 15. | Leheküljel 47 artiklis 6 |
| --- | --- |

15.

Leheküljel 47 artiklis 6

asendatakse

„Turul olevate parimate keskkonnaomadustega toodete ja tehnoloogiate soovituslikud võrdlusandmed on esitatud IV lisas.”

järgmisega:

„Turul olevate parimate keskkonnaomadustega toodete ja tehniliste lahenduste soovituslikud võrdlusandmed on esitatud IV lisas.”

| 16. | Leheküljel 47 artiklis 7 |
| --- | --- |

16.

Leheküljel 47 artiklis 7

asendatakse

„Kuus aastat pärast käesoleva määruse jõustumist vaatab komisjon selle tehnoloogia arengut arvesse võttes läbi ja esitab läbivaatamise tulemused nõuandefoorumile.”

järgmisega:

„Kuus aastat pärast käesoleva määruse jõustumist vaatab komisjon selle tehnika arengut arvesse võttes läbi ja esitab läbivaatamise tulemused nõuandefoorumile.”.

| 17. | Leheküljel 49 I lisa punktis 1 |
| --- | --- |

17.

Leheküljel 49 I lisa punktis 1

asendatakse

| „1. | Kodumasinad
  ...
  Kohviveskid, kohvimasinad ja seadmed mahutite või pakendite avamiseks või sulgemiseks
  ...
  Muud seadmed, mida kasutatakse toidu valmistamiseks ja muuks toiduainete töötlemiseks ning riiete puhastamiseks ja hooldamiseks
  ...” |
| --- | --- |

„1.

Kodumasinad

...

Kohviveskid, kohvimasinad ja seadmed mahutite või pakendite avamiseks või sulgemiseks

...

Muud seadmed, mida kasutatakse toidu valmistamiseks ja muuks toiduainete töötlemiseks ning riiete puhastamiseks ja hooldamiseks

...”

järgmisega:

| „1. | Koduseadmed
  ...
  Jahvatid, kohvimasinad ja seadmed mahutite või pakendite avamiseks või sulgemiseks
  ...
  Muud seadmed, mida kasutatakse toidu valmistamiseks ja toiduainete muuks töötlemiseks ning riiete puhastamiseks ja hooldamiseks
  ...”. |
| --- | --- |

„1.

Koduseadmed

...

Jahvatid, kohvimasinad ja seadmed mahutite või pakendite avamiseks või sulgemiseks

...

Muud seadmed, mida kasutatakse toidu valmistamiseks ja toiduainete muuks töötlemiseks ning riiete puhastamiseks ja hooldamiseks

...”.

| 18. | Leheküljel 49 I lisa punktis 3 |
| --- | --- |

18.

Leheküljel 49 I lisa punktis 3

asendatakse

„...

Videomakid

Kõrgekvaliteedilise heliga makid

...

Muud seadmed heli või kujutise salvestamiseks või taasesitamiseks, sealhulgas heli ja kujutise levitamiseks ettenähtud muud signaalid ja tehnoloogiad kui telekommunikatsioonivahendid”

järgmisega:

„...

Videomagnetofonid

Kõrgekvaliteedilise heliga magnetofonid

...

Muud seadmed heli või kujutise salvestamiseks või taasesitamiseks, sealhulgas heli ja kujutise levitamiseks ettenähtud muud signaalid ja tehnilised vahendid kui telekommunikatsioonivahendid”.

| 19. | Leheküljel 50 II lisa punktid 1 ja 2: |
| --- | --- |

19.

Leheküljel 50 II lisa punktid 1 ja 2:

asendatakse

| „1. | Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist






  a) | Energiatarbimine väljalülitatud seisundis
  Seadme energiatarbimine väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 1,00 W. |
| --- | --- | --- |

„1.

Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist

a)

Energiatarbimine väljalülitatud seisundis

Seadme energiatarbimine väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 1,00 W.

| b) | Energiatarbimine ooteseisundis
  Seadme energiatarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult taasaktiveerimisfunktsiooni või ainult taasaktiveerimisfunktsiooni ja ainult taasaktiveerimisfunktsiooni märguannet, ei tohi ületada 1,00 W.
  Seadme energiatarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimisfunktsiooni koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 2,00 W. |
| --- | --- |

b)

Energiatarbimine ooteseisundis

Seadme energiatarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult taasaktiveerimisfunktsiooni või ainult taasaktiveerimisfunktsiooni ja ainult taasaktiveerimisfunktsiooni märguannet, ei tohi ületada 1,00 W.

Seadme energiatarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimisfunktsiooni koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 2,00 W.

| c) | Väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi olemasolu
  Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille energiatarbimine ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme energiatarbimise suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega. |
| --- | --- |

c)

Väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi olemasolu

Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille energiatarbimine ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme energiatarbimise suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega.

| 2. | Neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist






  a) | Energiatarbimine väljalülitatud seisundis
  Seadme energiatarbimine väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 0,50 W. |
| --- | --- | --- |

2.

Neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist

a)

Energiatarbimine väljalülitatud seisundis

Seadme energiatarbimine väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 0,50 W.

| b) | Energiatarbimine ooteseisundis
  Seadme energiatarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult taasaktiveerimisfunktsiooni või ainult taasaktiveerimisfunktsiooni ja ainult taasaktiveerimisfunktsiooni märguannet, ei tohi ületada 0,50 W.
  Seadme energiatarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimisfunktsiooni koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 1,00 W. |
| --- | --- |

b)

Energiatarbimine ooteseisundis

Seadme energiatarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult taasaktiveerimisfunktsiooni või ainult taasaktiveerimisfunktsiooni ja ainult taasaktiveerimisfunktsiooni märguannet, ei tohi ületada 0,50 W.

Seadme energiatarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimisfunktsiooni koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 1,00 W.

| c) | Väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi olemasolu
  Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille energiatarbimine ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme energiatarbimise suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega. |
| --- | --- |

c)

Väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi olemasolu

Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille energiatarbimine ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme energiatarbimise suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega.

| d) | Toitehaldus
  Kui seade ei täida põhifunktsiooni või kui selle funktsioonidest ei sõltu muud energiat tarbivad tooted, peab seade, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega, võimaldama toitehaldusfunktsiooni või sellega samaväärset funktsiooni, mis lülitab seadme selle kavandatud kasutust silmas pidades võimalikult lühikese aja jooksul automaatselt:






  — | ooteseisundisse või |
| --- | --- | --- |

d)

Toitehaldus

Kui seade ei täida põhifunktsiooni või kui selle funktsioonidest ei sõltu muud energiat tarbivad tooted, peab seade, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega, võimaldama toitehaldusfunktsiooni või sellega samaväärset funktsiooni, mis lülitab seadme selle kavandatud kasutust silmas pidades võimalikult lühikese aja jooksul automaatselt:

—

ooteseisundisse või

| — | väljalülitatud seisundisse või |
| --- | --- |

—

väljalülitatud seisundisse või

| — | muusse seisundisse, mille energiatarbimine ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme energiatarbimise suhtes kohaldatavaid nõudeid. Toitehaldusfunktsioon tuleb aktiveerida enne tarnimist.” |
| --- | --- |

—

muusse seisundisse, mille energiatarbimine ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme energiatarbimise suhtes kohaldatavaid nõudeid. Toitehaldusfunktsioon tuleb aktiveerida enne tarnimist.”

järgmisega:

| „1. | Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist






  a) | Tarbitav võimsus väljalülitatud seisundis
  Seadme tarbitav võimsus väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 1,00 W. |
| --- | --- | --- |

„1.

Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist

a)

Tarbitav võimsus väljalülitatud seisundis

Seadme tarbitav võimsus väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 1,00 W.

| b) | Tarbitav võimsus ooteseisundis
  Seadme tarbitav võimsus mis tahes seisundis, mis võimaldab taasaktiveerimisfunktsiooni üksinda või koos taasaktiveerimisfunktsiooni märguandega, ei tohi ületada 1,00 W.
  Seadme tarbitav võimsus mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimisfunktsiooni koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 2,00 W. |
| --- | --- |

b)

Tarbitav võimsus ooteseisundis

Seadme tarbitav võimsus mis tahes seisundis, mis võimaldab taasaktiveerimisfunktsiooni üksinda või koos taasaktiveerimisfunktsiooni märguandega, ei tohi ületada 1,00 W.

Seadme tarbitav võimsus mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimisfunktsiooni koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 2,00 W.

| c) | Väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi olemasolu
  Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille tarbitav võimsus ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme tarbitava võimsuse suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega. |
| --- | --- |

c)

Väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi olemasolu

Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille tarbitav võimsus ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme tarbitava võimsuse suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega.

| 2. | Neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist






  a) | Tarbitav võimsus väljalülitatud seisundis
  Seadme tarbitav võimsus väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 0,50 W. |
| --- | --- | --- |

2.

Neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist

a)

Tarbitav võimsus väljalülitatud seisundis

Seadme tarbitav võimsus väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 0,50 W.

| b) | Tarbitav võimsus ooteseisundis
  Seadme tarbitav võimsus mis tahes seisundis, mis võimaldab taasaktiveerimisfunktsiooni üksinda või koos taasaktiveerimisfunktsiooni märguandega, ei tohi ületada 0,50 W.
  Seadme tarbitav võimsus mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimisfunktsiooni koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 1,00 W. |
| --- | --- |

b)

Tarbitav võimsus ooteseisundis

Seadme tarbitav võimsus mis tahes seisundis, mis võimaldab taasaktiveerimisfunktsiooni üksinda või koos taasaktiveerimisfunktsiooni märguandega, ei tohi ületada 0,50 W.

Seadme tarbitav võimsus mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimisfunktsiooni koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 1,00 W.

| c) | Väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi olemasolu
  Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille tarbitav võimsus ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme tarbitava võimsuse suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega. |
| --- | --- |

c)

Väljalülitatud seisundi ja/või ooteseisundi olemasolu

Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille tarbitav võimsus ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme tarbitava võimsuse suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega.

| d) | Tarbitava võimsuse automaatne muutmine
  Kui seade ei täida põhifunktsiooni või kui selle funktsioonidest ei sõltu muud energiat tarbivad tooted, peab seade, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega, võimaldama tarbitava võimsuse automaatset muutmist või sellega samaväärset funktsiooni, mis lülitab seadme selle kavandatud kasutust silmas pidades võimalikult lühikese aja jooksul automaatselt:






  — | ooteseisundisse või |
| --- | --- | --- |

d)

Tarbitava võimsuse automaatne muutmine

Kui seade ei täida põhifunktsiooni või kui selle funktsioonidest ei sõltu muud energiat tarbivad tooted, peab seade, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega, võimaldama tarbitava võimsuse automaatset muutmist või sellega samaväärset funktsiooni, mis lülitab seadme selle kavandatud kasutust silmas pidades võimalikult lühikese aja jooksul automaatselt:

—

ooteseisundisse või

| — | väljalülitatud seisundisse või |
| --- | --- |

—

väljalülitatud seisundisse või

| — | muusse seisundisse, mille tarbitav võimsus ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme tarbitava võimsuse suhtes kohaldatavaid nõudeid. Tarbitava võimsuse automaatse muutmise funktsioon tuleb aktiveerida enne tarnimist.”. |
| --- | --- |

—

muusse seisundisse, mille tarbitav võimsus ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme tarbitava võimsuse suhtes kohaldatavaid nõudeid. Tarbitava võimsuse automaatse muutmise funktsioon tuleb aktiveerida enne tarnimist.”.

| 20. | Leheküljel 51 II lisa punkti 4 alapunkti a esimeses taandes |
| --- | --- |

20.

Leheküljel 51 II lisa punkti 4 alapunkti a esimeses taandes

asendatakse

| „— | Andmed energiatarbimise kohta vattides, ümardatud teise kümnendkohani” |
| --- | --- |

„—

Andmed energiatarbimise kohta vattides, ümardatud teise kümnendkohani”

järgmisega:

| „— | Andmed tarbitava võimsuse kohta vattides, ümardatud teise kümnendkohani”. |
| --- | --- |

„—

Andmed tarbitava võimsuse kohta vattides, ümardatud teise kümnendkohani”.

| 21. | Leheküljel 51 II lisa punkti 4 alapunkti b kolmandas ja neljandas taandes |
| --- | --- |

21.

Leheküljel 51 II lisa punkti 4 alapunkti b kolmandas ja neljandas taandes

asendatakse

| „— | Toitesüsteemi harmoonikute summaarne moonutustegur |
| --- | --- |

„—

Toitesüsteemi harmoonikute summaarne moonutustegur

| — | Elektriliseks katsetamiseks kasutatud instrumente, seadmeid ja vooluringe käsitlev teave ja dokumentatsioon” |
| --- | --- |

—

Elektriliseks katsetamiseks kasutatud instrumente, seadmeid ja vooluringe käsitlev teave ja dokumentatsioon”

järgmisega:

| „— | Elektrivarustussüsteemi harmoonilistest tingitud summaarne moonutustegur |
| --- | --- |

„—

Elektrivarustussüsteemi harmoonilistest tingitud summaarne moonutustegur

| — | Elektriliseks katsetamiseks kasutatud riistu, seadmeid ja vooluahelaid käsitlev teave ja dokumentatsioon”. |
| --- | --- |

—

Elektriliseks katsetamiseks kasutatud riistu, seadmeid ja vooluahelaid käsitlev teave ja dokumentatsioon”.

| 22. | Leheküljel 51 II lisa punkti 4 alapunkti c esimeses lauses |
| --- | --- |

22.

Leheküljel 51 II lisa punkti 4 alapunkti c esimeses lauses

asendatakse

| „c) | Punkti 1 alapunkti c või vajaduse korral punkti 2 alapunktide c ja/või d nõuetele vastavuse hindamiseks vajalikud seadme omadused, kaasa arvatud aeg, mis on vajalik selleks, et saavutada automaatne ooteseisund või väljalülitatud seisund või muu seisund, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundile ja/või ooteseisundile kohaldatavaid energiatarbimise nõudeid.” |
| --- | --- |

„c)

Punkti 1 alapunkti c või vajaduse korral punkti 2 alapunktide c ja/või d nõuetele vastavuse hindamiseks vajalikud seadme omadused, kaasa arvatud aeg, mis on vajalik selleks, et saavutada automaatne ooteseisund või väljalülitatud seisund või muu seisund, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundile ja/või ooteseisundile kohaldatavaid energiatarbimise nõudeid.”

järgmisega:

| „c) | Punkti 1 alapunkti c või vajaduse korral punkti 2 alapunktide c ja/või d nõuetele vastavuse hindamiseks vajalikud seadme omadused, kaasa arvatud aeg, mis on vajalik selleks, et saavutada automaatne ooteseisund või väljalülitatud seisund või muu seisund, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundile ja/või ooteseisundile kohaldatavaid tarbitava võimsuse nõudeid.”. |
| --- | --- |

„c)

Punkti 1 alapunkti c või vajaduse korral punkti 2 alapunktide c ja/või d nõuetele vastavuse hindamiseks vajalikud seadme omadused, kaasa arvatud aeg, mis on vajalik selleks, et saavutada automaatne ooteseisund või väljalülitatud seisund või muu seisund, mille puhul ei ületata väljalülitatud seisundile ja/või ooteseisundile kohaldatavaid tarbitava võimsuse nõudeid.”.

| 23. | Leheküljel 52 III lisa teises lõigus |
| --- | --- |

23.

Leheküljel 52 III lisa teises lõigus

asendatakse

„Kui nõuded näevad ette energiatarbimist üle 1,00 W: liikmesriigid peavad kontrollima ühte eraldiseisvat seadet.”

järgmisega:

„Kui nõuded näevad ette tarbitavat võimsust üle 1,00 W: liikmesriigid peavad kontrollima ühte seadet.”.

| 24. | Leheküljel 52 III lisa neljanda lõigu teises lauses |
| --- | --- |

24.

Leheküljel 52 III lisa neljanda lõigu teises lauses

asendatakse

„Mudel loetakse käesolevale määrusele vastavaks, kui kolme katse tulemuste keskmine ei ületa väljalülitatud seisundi ja/või vajaduse korral ooteseisundi puhul piirväärtusi rohkem kui 10 %.”

järgmisega:

„Mudel loetakse käesolevale määrusele vastavaks, kui kolme katsetuse tulemuste keskmine ei ületa väljalülitatud seisundi ja/või vajaduse korral ooteseisundi puhul piirväärtusi rohkem kui 10 %.”.

| 25. | Leheküljel 52 III lisa viiendas lõigus |
| --- | --- |

25.

Leheküljel 52 III lisa viiendas lõigus

asendatakse

„Kui nõuded näevad ette energiatarbimist üle 1,00 W: liikmesriigid peavad kontrollima ühte eraldiseisvat seadet.”

järgmisega:

„Kui nõuded näevad ette tarbitavat võimsust üle 1,00 W: liikmesriigid peavad kontrollima ühte seadet.”.

| 26. | Leheküljel 52 IV lisa neljandas lõigus |
| --- | --- |

26.

Leheküljel 52 IV lisa neljandas lõigus

asendatakse

„Ooteseisund – kuvamine: lihtkuvamine ja energiasäästlikud valgusdioodid 0,1 W, suuremateks kuvamisteks (nt kell) kulub rohkem energiat.”

järgmisega:

„Ooteseisund – kuvamine: lihtkuvamine ja energiasäästlikud valgusdioodid 0,1 W, suuremateks kuvamisteks (nt kell) tarbitakse suuremat võimsust.”.

---