# Eiropas Savienības C 7E/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2011.007.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 7E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 12. janvāris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2011.007.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 7E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 12. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2011/C 007E/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 1/2011 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeniPieņemta Padomē 2010. gada 10. decembrī | 1 |
| 2011/C 007E/02 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 2/2011 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomāPieņemta Padomē 2010. gada 10. decembrī | 11 |
| 2011/C 007E/03 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 3/2011 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulēPieņemta Padomē 2010. gada 10. decembrī | 14 |
| 2011/C 007E/04 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 4/2011 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomāPieņemta Padomē 2010. gada 10. decembrī | 17 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2011/C 007E/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 1/2011 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeniPieņemta Padomē 2010. gada 10. decembrī

1

2011/C 007E/02

Padomes Nostāja (ES) Nr. 2/2011 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomāPieņemta Padomē 2010. gada 10. decembrī

11

2011/C 007E/03

Padomes Nostāja (ES) Nr. 3/2011 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulēPieņemta Padomē 2010. gada 10. decembrī

14

2011/C 007E/04

Padomes Nostāja (ES) Nr. 4/2011 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomāPieņemta Padomē 2010. gada 10. decembrī

17

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 12.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 7/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 1/2011 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni

Pieņemta Padomē 2010. gada 10. decembrī

2011/C 7 E/01

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu un 209. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Kopš 2007. gada Kopiena ir uzlabojusi savu ģeogrāfisko sadarbību ar jaunattīstības valstīm Āzijā, Vidusāzijā un Latīņamerikā, kā arī ar Irāku, Irānu un Jemenu un Dienvidāfriku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2). |
| --- | --- |

(1)

Kopš 2007. gada Kopiena ir uzlabojusi savu ģeogrāfisko sadarbību ar jaunattīstības valstīm Āzijā, Vidusāzijā un Latīņamerikā, kā arī ar Irāku, Irānu un Jemenu un Dienvidāfriku saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (2).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1905/2006 galvenais un visaptverošais mērķis ir nabadzības izskaušana, īstenojot Tūkstošgades attīstības mērķus. Turklāt saskaņā ar minēto regulu izveidoto ģeogrāfisko programmu darbības joma sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, teritorijām un reģioniem tiek materiāli ierobežota, finansējot pasākumus, kas paredzēti, lai izpildītu Oficiālās attīstības palīdzības kritērijus (“OAP kritēriji”), ko noteikusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja (ESAO/APK). |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1905/2006 galvenais un visaptverošais mērķis ir nabadzības izskaušana, īstenojot Tūkstošgades attīstības mērķus. Turklāt saskaņā ar minēto regulu izveidoto ģeogrāfisko programmu darbības joma sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, teritorijām un reģioniem tiek materiāli ierobežota, finansējot pasākumus, kas paredzēti, lai izpildītu Oficiālās attīstības palīdzības kritērijus (“OAP kritēriji”), ko noteikusi Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komiteja (ESAO/APK).

| (3) | Savienības interesēs ir turpmāk padziļināt attiecības ar konkrētām jaunattīstības valstīm, kas ir svarīgi divpusējie partneri un procesu dalībnieki daudzpusējos forumos un globālā pārvaldībā. Savienība ir stratēģiski ieinteresēta veicināt daudzveidīgas saites ar šīm valstīm, jo īpaši tādās jomās kā ekonomika, tirdzniecība, augstākā izglītība, uzņēmējdarbība un zinātne. Tādēļ tai ir nepieciešams finanšu instruments, ar kuru varētu finansēt tādus pasākumus, kuri atbilstoši OAP kritērijiem principā nav oficiālā attīstības palīdzība, bet kuriem tomēr ir būtiska nozīme attiecību stiprināšanā un kuri dod nozīmīgu ieguldījumu attiecīgo jaunattīstības valstu attīstībā un progresā. |
| --- | --- |

(3)

Savienības interesēs ir turpmāk padziļināt attiecības ar konkrētām jaunattīstības valstīm, kas ir svarīgi divpusējie partneri un procesu dalībnieki daudzpusējos forumos un globālā pārvaldībā. Savienība ir stratēģiski ieinteresēta veicināt daudzveidīgas saites ar šīm valstīm, jo īpaši tādās jomās kā ekonomika, tirdzniecība, augstākā izglītība, uzņēmējdarbība un zinātne. Tādēļ tai ir nepieciešams finanšu instruments, ar kuru varētu finansēt tādus pasākumus, kuri atbilstoši OAP kritērijiem principā nav oficiālā attīstības palīdzība, bet kuriem tomēr ir būtiska nozīme attiecību stiprināšanā un kuri dod nozīmīgu ieguldījumu attiecīgo jaunattīstības valstu attīstībā un progresā.

| (4) | Šajā nolūkā 2007. un 2008. gada budžeta procedūrās tika izveidotas četras sagatavošanās darbības, lai sāktu šādu pastiprinātu sadarbību saskaņā ar 49. panta 6. punkta b) apakšpunktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002.gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3). Minētās četras sagatavošanās darbības ir: uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Indiju; uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Ķīnu; sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Āzijā; un sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Latīņamerikā. Saskaņā ar minēto pantu no sagatavošanās darbībām izrietošā likumdošanas procedūra ir jāpabeidz līdz trešā finanšu gada beigām. |
| --- | --- |

(4)

Šajā nolūkā 2007. un 2008. gada budžeta procedūrās tika izveidotas četras sagatavošanās darbības, lai sāktu šādu pastiprinātu sadarbību saskaņā ar 49. panta 6. punkta b) apakšpunktu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002.gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3). Minētās četras sagatavošanās darbības ir: uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Indiju; uzņēmēju un zinātnieku apmaiņa ar Ķīnu; sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Āzijā; un sadarbība ar vidēju ienākumu grupas valstīm Latīņamerikā. Saskaņā ar minēto pantu no sagatavošanās darbībām izrietošā likumdošanas procedūra ir jāpabeidz līdz trešā finanšu gada beigām.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 1934/2006 (4) mērķi un noteikumi ir piemēroti, lai īstenotu šādu pastiprinātu sadarbību ar valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1905/2006. Šajā nolūkā ir nepieciešams paplašināt Regulas (EK) Nr. 1934/2006 ģeogrāfisko darbības jomu un nodrošināt finansējumu, kas aptvertu sadarbību ar šīm jaunattīstības valstīm. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 1934/2006 (4) mērķi un noteikumi ir piemēroti, lai īstenotu šādu pastiprinātu sadarbību ar valstīm, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1905/2006. Šajā nolūkā ir nepieciešams paplašināt Regulas (EK) Nr. 1934/2006 ģeogrāfisko darbības jomu un nodrošināt finansējumu, kas aptvertu sadarbību ar šīm jaunattīstības valstīm.

| (6) | Līdz ar Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomas ģeogrāfisko paplašināšanu attiecīgajām jaunattīstības valstīm kļuvuši pieejami divi dažādi ārpolitikas finansēšanas instrumenti. Vajadzētu nodrošināt, ka abi finansēšanas instrumenti tiek strikti nodalīti. Atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1905/2006 tiek finansēti pasākumi, kuri atbilst OAP kritērijiem, turpretī Regulai (EK) Nr. 1934/2006 būtu jāattiecas tikai uz tiem pasākumiem, kuri principā neatbilst minētajiem kritērijiem. Turklāt vajadzētu nodrošināt, ka līdz šim Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomā esošās valstis – industrializētās valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni – pēc šīs regulas darbības jomas ģeogrāfiskās paplašināšanas nenonāktu sliktākā situācijā, jo īpaši attiecībā uz finansējumu. |
| --- | --- |

(6)

Līdz ar Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomas ģeogrāfisko paplašināšanu attiecīgajām jaunattīstības valstīm kļuvuši pieejami divi dažādi ārpolitikas finansēšanas instrumenti. Vajadzētu nodrošināt, ka abi finansēšanas instrumenti tiek strikti nodalīti. Atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1905/2006 tiek finansēti pasākumi, kuri atbilst OAP kritērijiem, turpretī Regulai (EK) Nr. 1934/2006 būtu jāattiecas tikai uz tiem pasākumiem, kuri principā neatbilst minētajiem kritērijiem. Turklāt vajadzētu nodrošināt, ka līdz šim Regulas (EK) Nr. 1934/2006 darbības jomā esošās valstis – industrializētās valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni – pēc šīs regulas darbības jomas ģeogrāfiskās paplašināšanas nenonāktu sliktākā situācijā, jo īpaši attiecībā uz finansējumu.

| (7) | Ņemot vērā to, ka ekonomiskā krīze visā Savienībā ir radījusi ārkārtēju budžeta saspīlējumu un ka ierosinātā ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšana attiecas uz valstīm, no kurām dažas ir sasniegušas tādu pašu konkurētspējas līmeni kā Savienība un no kurām dažās vidējais dzīves līmenis tuvojas dažu dalībvalstu dzīves līmenim, Savienībai sadarbības īstenošanā vajadzētu ņemt vērā saņēmējvalstu centienus, lai ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas starptautiskos nolīgumus un palīdzētu īstenot pasaules līmeņa mērķus siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju mazināšanā. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā to, ka ekonomiskā krīze visā Savienībā ir radījusi ārkārtēju budžeta saspīlējumu un ka ierosinātā ģeogrāfiskā pārklājuma paplašināšana attiecas uz valstīm, no kurām dažas ir sasniegušas tādu pašu konkurētspējas līmeni kā Savienība un no kurām dažās vidējais dzīves līmenis tuvojas dažu dalībvalstu dzīves līmenim, Savienībai sadarbības īstenošanā vajadzētu ņemt vērā saņēmējvalstu centienus, lai ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas starptautiskos nolīgumus un palīdzētu īstenot pasaules līmeņa mērķus siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju mazināšanā.

| (8) | Ārējās darbības finanšu instrumentu īstenošanas pārskatā ir konstatēta nekonsekvence noteikumos, ar kuriem kā neatbilstīgas izslēdz izmaksas, kas attiecas uz nodokļiem, nodevām un citām maksām. Konsekvences labad tiek ierosināts šos noteikumus saskaņot ar citiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(8)

Ārējās darbības finanšu instrumentu īstenošanas pārskatā ir konstatēta nekonsekvence noteikumos, ar kuriem kā neatbilstīgas izslēdz izmaksas, kas attiecas uz nodokļiem, nodevām un citām maksām. Konsekvences labad tiek ierosināts šos noteikumus saskaņot ar citiem instrumentiem.

| (9) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1934/2006, |
| --- | --- |

(9)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1934/2006,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo Regulu (EK) Nr. 1934/2006 groza šādi.

| 1. | Regulas nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: |
| --- | --- |

1.

Regulas nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:

| 2. | Regulas 1. līdz 4. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:
  “1. pants
  Mērķis
  1.   Šīs regulas nolūkā “industrializētas valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni” ir šīs regulas I pielikumā uzskaitītās valstis un teritorijas, un “jaunattīstības valstis” ir valstis, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. novembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (5), un kuras ir uzskaitītas šīs regulas II pielikumā. Turpmāk tās kopā norādītas kā “partnervalstis”.
  Ar šajā regulā paredzēto Savienības finansējumu atbalsta ekonomisku, finanšu, tehnisku, kultūras un akadēmisku sadarbību ar partnervalstīm tās kompetencē esošajās 4. pantā izklāstītajās jomās. Šīs regulas nolūks ir finansēt pasākumus, kas principā neatbilst Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (“ESAO/APK”) noteiktajiem oficiālās attīstības palīdzības kritērijiem (“OAP kritēriji”).
  2.   Galvenais mērķis, sadarbojoties ar partnervalstīm, ir konkrēti reaģēt uz vajadzību stiprināt saites un vēl vairāk iesaistīties divpusējās, reģionālās un daudzpusējās attiecībās ar tām, lai izveidotu labvēlīgāku un pārredzamāku vidi Savienības un partnervalstu attiecību izvēršanai atbilstoši principiem, kas nosaka Savienības ārējās darbības saskaņā ar Līgumu. Minētais cita starpā attiecas arī uz demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tiesiskumu, pienācīgu darbu, labu pārvaldību un vides aizsardzību, lai veicinātu partnervalstu progresu un ilgtspējīgu attīstību.
  2. pants
  Darbības joma
  1.   Sadarbība ir vērsta uz saišu veidošanu ar partnervalstīm, tā sekmējot dialogu un attiecību atjaunošanu un veicinot līdzīgas politiskās, ekonomiskās un institucionālās struktūras un vērtības. Savienība cenšas arī palielināt sadarbību un tirdzniecību ar esošiem vai arvien svarīgākiem divpusējiem partneriem un procesu dalībniekiem daudzpusējos forumos un globālajā pārvaldībā. Sadarbība aptver arī partnerus, ar kuriem Savienība ir stratēģiski ieinteresēta veicināt saites un savas vērtības, kas paredzētas Līgumā.
  2.   Attiecīgi pamatotos gadījumos un lai nodrošinātu Savienības finansējuma saskaņotību un efektivitāti un sekmētu reģionālu sadarbību, Komisija, pieņemot 6. pantā minētās ikgadējās rīcības programmas, var pieņemt lēmumu, ka valstis, kas nav uzskaitītas pielikumos, ir atbilstīgas šajā regulā paredzētajiem pasākumiem, ja projektam vai programmai, ko paredzēts īstenot, ir reģionālas vai pārrobežu iezīmes. To var paredzēt 5. pantā minētajās daudzgadu sadarbības programmās.
  3.   Komisija groza I un II pielikumā ietvertos sarakstus saskaņā ar regulāru ESAO/APK veiktu jaunattīstības valstu saraksta pārskatīšanu un par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.
  4.   Attiecībā uz Savienības finansējumu saskaņā ar šo regulu īpašu uzmanību atbilstošos gadījumos velta tam, lai partnervalstis ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas noteiktos darba pamatstandartus un censtos mazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas.
  5.   Attiecībā uz šīs regulas II pielikumā uzskaitītajām valstīm stingri ievēro politikas atbilstību pasākumiem, kurus finansē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1337/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (6).
  3. pants
  Vispārīgie principi
  1.   Savienības pamatā ir brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principi, un tā ar dialogu un sadarbību cenšas veicināt, attīstīt un nostiprināt partnervalstu apņēmību ievērot šos principus.
  2.   Īstenojot šo regulu, piemēro diferencētu pieeju sadarbības veidošanā ar partnervalstīm, attiecīgā gadījumā ņemot vērā to ekonomisko, sociālo un politisko situāciju, kā arī konkrētas Savienības intereses, stratēģijas un prioritātes.
  3.   Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, atbilst Savienības un partnervalstu sadarbības jomām, kas konkrēti izklāstītas instrumentos, nolīgumos, deklarācijās un rīcības plānos, kā arī jomām, kurās Savienība ir īpaši ieinteresēta un kuras tai ir prioritāras.
  4.   Īstenojot pasākumus, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Savienība cenšas nodrošināt šo pasākumu saskaņotību ar citām Savienības ārējās darbības jomām, kā arī ar citām atbilstīgām Savienības politikas jomām, jo īpaši attīstības sadarbību. Šo atbilstību nodrošina, definējot politiku, veicot stratēģisko un finanšu plānošanu un īstenojot pasākumus.
  5.   Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, papildina dalībvalstu un citu Savienības publisko struktūru centienus tirdzniecības attiecību un kultūras, akadēmiskās un zinātniskās apmaiņas jomā un dod tiem papildu vērtību.
  6.   Komisija informē Eiropas Parlamentu un regulāri veic viedokļu apmaiņu ar to.
  4. pants
  Sadarbības jomas
  Ar Savienības finansējumu atbalsta sadarbības darbības saskaņā ar 1. pantu, un tas atbilst šīs regulas vispārējam nolūkam, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem. Savienības finansējums attiecas uz darbībām, kas principā neatbilst OAP kritērijiem un kas var ietvert reģionālu aspektu, šādās sadarbības jomās:






  1) | Savienības un partnervalstu ekonomiskā, sociālā, kultūras, akadēmiskā un zinātnes jomā iesaistītu personu sadarbības, partnerattiecību un kopuzņēmumu veicināšana; |
| --- | --- | --- |

2.

Regulas 1. līdz 4. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

“1. pants

Mērķis

1.   Šīs regulas nolūkā “industrializētas valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni” ir šīs regulas I pielikumā uzskaitītās valstis un teritorijas, un “jaunattīstības valstis” ir valstis, uz kurām attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. novembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (5), un kuras ir uzskaitītas šīs regulas II pielikumā. Turpmāk tās kopā norādītas kā “partnervalstis”.

Ar šajā regulā paredzēto Savienības finansējumu atbalsta ekonomisku, finanšu, tehnisku, kultūras un akadēmisku sadarbību ar partnervalstīm tās kompetencē esošajās 4. pantā izklāstītajās jomās. Šīs regulas nolūks ir finansēt pasākumus, kas principā neatbilst Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (“ESAO/APK”) noteiktajiem oficiālās attīstības palīdzības kritērijiem (“OAP kritēriji”).

2.   Galvenais mērķis, sadarbojoties ar partnervalstīm, ir konkrēti reaģēt uz vajadzību stiprināt saites un vēl vairāk iesaistīties divpusējās, reģionālās un daudzpusējās attiecībās ar tām, lai izveidotu labvēlīgāku un pārredzamāku vidi Savienības un partnervalstu attiecību izvēršanai atbilstoši principiem, kas nosaka Savienības ārējās darbības saskaņā ar Līgumu. Minētais cita starpā attiecas arī uz demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tiesiskumu, pienācīgu darbu, labu pārvaldību un vides aizsardzību, lai veicinātu partnervalstu progresu un ilgtspējīgu attīstību.

2. pants

Darbības joma

1.   Sadarbība ir vērsta uz saišu veidošanu ar partnervalstīm, tā sekmējot dialogu un attiecību atjaunošanu un veicinot līdzīgas politiskās, ekonomiskās un institucionālās struktūras un vērtības. Savienība cenšas arī palielināt sadarbību un tirdzniecību ar esošiem vai arvien svarīgākiem divpusējiem partneriem un procesu dalībniekiem daudzpusējos forumos un globālajā pārvaldībā. Sadarbība aptver arī partnerus, ar kuriem Savienība ir stratēģiski ieinteresēta veicināt saites un savas vērtības, kas paredzētas Līgumā.

2.   Attiecīgi pamatotos gadījumos un lai nodrošinātu Savienības finansējuma saskaņotību un efektivitāti un sekmētu reģionālu sadarbību, Komisija, pieņemot 6. pantā minētās ikgadējās rīcības programmas, var pieņemt lēmumu, ka valstis, kas nav uzskaitītas pielikumos, ir atbilstīgas šajā regulā paredzētajiem pasākumiem, ja projektam vai programmai, ko paredzēts īstenot, ir reģionālas vai pārrobežu iezīmes. To var paredzēt 5. pantā minētajās daudzgadu sadarbības programmās.

3.   Komisija groza I un II pielikumā ietvertos sarakstus saskaņā ar regulāru ESAO/APK veiktu jaunattīstības valstu saraksta pārskatīšanu un par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

4.   Attiecībā uz Savienības finansējumu saskaņā ar šo regulu īpašu uzmanību atbilstošos gadījumos velta tam, lai partnervalstis ievērotu Starptautiskās Darba organizācijas noteiktos darba pamatstandartus un censtos mazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas.

5.   Attiecībā uz šīs regulas II pielikumā uzskaitītajām valstīm stingri ievēro politikas atbilstību pasākumiem, kurus finansē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1337/2008 (2008. gada 16. decembris), ar ko izveido mehānismu ātrai reaģēšanai uz pārtikas cenu paaugstināšanos jaunattīstības valstīs (6).

3. pants

Vispārīgie principi

1.   Savienības pamatā ir brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas un tiesiskuma principi, un tā ar dialogu un sadarbību cenšas veicināt, attīstīt un nostiprināt partnervalstu apņēmību ievērot šos principus.

2.   Īstenojot šo regulu, piemēro diferencētu pieeju sadarbības veidošanā ar partnervalstīm, attiecīgā gadījumā ņemot vērā to ekonomisko, sociālo un politisko situāciju, kā arī konkrētas Savienības intereses, stratēģijas un prioritātes.

3.   Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, atbilst Savienības un partnervalstu sadarbības jomām, kas konkrēti izklāstītas instrumentos, nolīgumos, deklarācijās un rīcības plānos, kā arī jomām, kurās Savienība ir īpaši ieinteresēta un kuras tai ir prioritāras.

4.   Īstenojot pasākumus, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Savienība cenšas nodrošināt šo pasākumu saskaņotību ar citām Savienības ārējās darbības jomām, kā arī ar citām atbilstīgām Savienības politikas jomām, jo īpaši attīstības sadarbību. Šo atbilstību nodrošina, definējot politiku, veicot stratēģisko un finanšu plānošanu un īstenojot pasākumus.

5.   Pasākumi, ko finansē saskaņā ar šo regulu, papildina dalībvalstu un citu Savienības publisko struktūru centienus tirdzniecības attiecību un kultūras, akadēmiskās un zinātniskās apmaiņas jomā un dod tiem papildu vērtību.

6.   Komisija informē Eiropas Parlamentu un regulāri veic viedokļu apmaiņu ar to.

4. pants

Sadarbības jomas

Ar Savienības finansējumu atbalsta sadarbības darbības saskaņā ar 1. pantu, un tas atbilst šīs regulas vispārējam nolūkam, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem. Savienības finansējums attiecas uz darbībām, kas principā neatbilst OAP kritērijiem un kas var ietvert reģionālu aspektu, šādās sadarbības jomās:

1)

Savienības un partnervalstu ekonomiskā, sociālā, kultūras, akadēmiskā un zinātnes jomā iesaistītu personu sadarbības, partnerattiecību un kopuzņēmumu veicināšana;

| 2) | divpusējas tirdzniecības, ieguldījumu plūsmu un ekonomisku partnerattiecību stimulēšana, tostarp koncentrējoties uz MVU; |
| --- | --- |

2)

divpusējas tirdzniecības, ieguldījumu plūsmu un ekonomisku partnerattiecību stimulēšana, tostarp koncentrējoties uz MVU;

| 3) | politikā, ekonomikā, sociālajā un kultūras jomā iesaistītu personu un citu nevalstisku organizāciju dialogu veicināšana Savienības un partnervalstu attiecīgās nozarēs; |
| --- | --- |

3)

politikā, ekonomikā, sociālajā un kultūras jomā iesaistītu personu un citu nevalstisku organizāciju dialogu veicināšana Savienības un partnervalstu attiecīgās nozarēs;

| 4) | cilvēku savstarpējo saišu, jo īpaši ģimenes saišu, izglītības un apmācības programmu un domu apmaiņas veicināšana un kultūru savstarpējas izpratnes veicināšana, jo īpaši ģimeņu līmenī, tostarp īstenojot pasākumus, lai nodrošinātu un palielinātu Savienības dalību Erasmus Mundus programmā un Eiropas izglītības gadatirgos; |
| --- | --- |

4)

cilvēku savstarpējo saišu, jo īpaši ģimenes saišu, izglītības un apmācības programmu un domu apmaiņas veicināšana un kultūru savstarpējas izpratnes veicināšana, jo īpaši ģimeņu līmenī, tostarp īstenojot pasākumus, lai nodrošinātu un palielinātu Savienības dalību Erasmus Mundus programmā un Eiropas izglītības gadatirgos;

| 5) | sadarbības projektu veicināšana tādās jomās kā pētniecība, zinātne un tehnoloģija, sports un kultūra, enerģija (jo īpaši atjaunīgie enerģijas avoti), transports, ar vidi saistīti jautājumi (tostarp klimata pārmaiņas), muita, finanšu jautājumi, juridiski un ar cilvēktiesībām saistīti jautājumi, kā arī visi citi jautājumi, kas izraisa Savienības un partnervalstu savstarpēju ieinteresētību; |
| --- | --- |

5)

sadarbības projektu veicināšana tādās jomās kā pētniecība, zinātne un tehnoloģija, sports un kultūra, enerģija (jo īpaši atjaunīgie enerģijas avoti), transports, ar vidi saistīti jautājumi (tostarp klimata pārmaiņas), muita, finanšu jautājumi, juridiski un ar cilvēktiesībām saistīti jautājumi, kā arī visi citi jautājumi, kas izraisa Savienības un partnervalstu savstarpēju ieinteresētību;

| 6) | informētības un izpratnes palielināšana par Eiropas Savienību un par tās atpazīstamību partnervalstīs; |
| --- | --- |

6)

informētības un izpratnes palielināšana par Eiropas Savienību un par tās atpazīstamību partnervalstīs;

| 7) | atbalsts konkrētām ierosmēm, tostarp pētniecības darbiem, pētījumiem, eksperimentālām programmām vai kopējām programmām, kas paredzētas, lai efektīvi un elastīgi reaģētu uz sadarbības mērķiem, ko izraisa pārmaiņas Savienības un partnervalstu divpusējās attiecībās vai kas iecerēti, lai stimulētu divpusējo attiecību turpmāku padziļināšanu un paplašināšanu. |
| --- | --- |

7)

atbalsts konkrētām ierosmēm, tostarp pētniecības darbiem, pētījumiem, eksperimentālām programmām vai kopējām programmām, kas paredzētas, lai efektīvi un elastīgi reaģētu uz sadarbības mērķiem, ko izraisa pārmaiņas Savienības un partnervalstu divpusējās attiecībās vai kas iecerēti, lai stimulētu divpusējo attiecību turpmāku padziļināšanu un paplašināšanu.

| 3. | Regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Daudzgadu sadarbības programmas attiecas tikai uz šīs regulas spēkā esamības laiku. Tajās izklāsta Savienības īpašās intereses un prioritātes, vispārējos mērķus un gaidāmos rezultātus. Jo īpaši attiecībā uz Erasmus Mundus programmām ievēro pēc iespējas vienlīdzīgāku ģeogrāfisko sadalījumu. Tajās arī izklāsta jomas, ko Savienības izvēlējusies finansēt, un norāda līdzekļu vispārējo indikatīvo sadalījumu pa prioritārām jomām un pa partnervalstīm vai partnervalstu grupām attiecīgā termiņā. Vajadzības gadījumā var norādīt diapazonu. Daudzgadu sadarbības programmām veic starpposma pārskatīšanu vai, vajadzības gadījumā, ad hoc pārskatīšanu.” |
| --- | --- |

3.

Regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Daudzgadu sadarbības programmas attiecas tikai uz šīs regulas spēkā esamības laiku. Tajās izklāsta Savienības īpašās intereses un prioritātes, vispārējos mērķus un gaidāmos rezultātus. Jo īpaši attiecībā uz Erasmus Mundus programmām ievēro pēc iespējas vienlīdzīgāku ģeogrāfisko sadalījumu. Tajās arī izklāsta jomas, ko Savienības izvēlējusies finansēt, un norāda līdzekļu vispārējo indikatīvo sadalījumu pa prioritārām jomām un pa partnervalstīm vai partnervalstu grupām attiecīgā termiņā. Vajadzības gadījumā var norādīt diapazonu. Daudzgadu sadarbības programmām veic starpposma pārskatīšanu vai, vajadzības gadījumā, ad hoc pārskatīšanu.”

| 4. | Regulas 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Komisija pieņem gada rīcības programmas, kas pamatojas uz 5. pantā minētajām daudzgadu sadarbības programmām, un tās nosūta vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.” |
| --- | --- |

4.

Regulas 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Komisija pieņem gada rīcības programmas, kas pamatojas uz 5. pantā minētajām daudzgadu sadarbības programmām, un tās nosūta vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.”

| 5. | Regulas 7. pantu groza šādi:






  a) | panta pirmā daļa kļūst par 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

5.

Regulas 7. pantu groza šādi:

a)

panta pirmā daļa kļūst par 1. punktu;

| b) | 1. punkta e) un f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:






  “e) | apvienotas struktūras, kuru dalībnieki ir partnervalstis, reģioni un Savienība; |
| --- | --- | --- |

b)

1. punkta e) un f) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem:

“e)

apvienotas struktūras, kuru dalībnieki ir partnervalstis, reģioni un Savienība;

| f) | Savienības iestādes un struktūras, ciktāl tās īsteno 9. pantā minētos atbalsta pasākumus;”; |
| --- | --- |

f)

Savienības iestādes un struktūras, ciktāl tās īsteno 9. pantā minētos atbalsta pasākumus;”;

| c) | pievieno šādus punktus:
  “2.   Saskaņā ar šo regulu nefinansē pasākumus, kuri ir Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (8), vai Regulas (EK) Nr. 1905/2006 darbības jomā un kuri atbilst kritērijiem, lai saņemtu minētajās regulās paredzēto finansējumu.
  3.   Šajā regulā paredzēto Savienības finansējumu neizmanto, lai finansētu ieroču vai munīcijas iegādi vai operācijas, kas saistītas ar militārajiem vai aizsardzības jautājumiem. |
| --- | --- |

c)

pievieno šādus punktus:

“2.   Saskaņā ar šo regulu nefinansē pasākumus, kuri ir Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/96 (1996. gada 20. jūnijs) par humāno palīdzību (7), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (8), vai Regulas (EK) Nr. 1905/2006 darbības jomā un kuri atbilst kritērijiem, lai saņemtu minētajās regulās paredzēto finansējumu.

3.   Šajā regulā paredzēto Savienības finansējumu neizmanto, lai finansētu ieroču vai munīcijas iegādi vai operācijas, kas saistītas ar militārajiem vai aizsardzības jautājumiem.

| 6. | Regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Savienības finansējums principā netiek izmantots, lai finansētu nodokļus, muitas nodokļus un citas fiskālas maksas partnervalstīs.” |
| --- | --- |

6.

Regulas 8. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Savienības finansējums principā netiek izmantots, lai finansētu nodokļus, muitas nodokļus un citas fiskālas maksas partnervalstīs.”

| 7. | Regulas 9. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Ar Savienības finansējumu var segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras noteikti vajadzīgas, lai īstenotu šo regulu un sasniegtu tās mērķus, un visus citus administratīvus vai tehniskas palīdzības izdevumus, kas Komisijai, tostarp tās delegācijām partnervalstīs, var rasties, vadot saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus.”; |
| --- | --- | --- |

7.

Regulas 9. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Ar Savienības finansējumu var segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, pārraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas darbībām, kuras noteikti vajadzīgas, lai īstenotu šo regulu un sasniegtu tās mērķus, un visus citus administratīvus vai tehniskas palīdzības izdevumus, kas Komisijai, tostarp tās delegācijām partnervalstīs, var rasties, vadot saskaņā ar šo regulu finansētos pasākumus.”;

| b) | 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “3.   Komisija pieņem atbalsta pasākumus, ko neietver daudzgadu sadarbības programmās, un informāciju par tiem nosūta vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.” |
| --- | --- |

b)

3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Komisija pieņem atbalsta pasākumus, ko neietver daudzgadu sadarbības programmās, un informāciju par tiem nosūta vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.”

| 8. | Regulas 12. pantu groza šādi:






  a) | virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:
  “Savienības finansiālo interešu aizsardzība”; |
| --- | --- | --- |

8.

Regulas 12. pantu groza šādi:

a)

virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

“Savienības finansiālo interešu aizsardzība”;

| b) | 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Ikvienā nolīgumā, kas izriet no šīs regulas, ietver noteikumus, kas nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz nelikumībām, krāpšanu, korupciju un jebkuru citu nelikumīgu darbību, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (9) un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (10), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (11).
  2.   Nolīgumi pilnvaro Komisiju un Revīzijas palātu tieši veikt revīziju, tostarp dokumentu revīziju vai revīziju uz vietas, jebkuram līgumslēdzējam vai apakšlīgumslēdzējam, kas ir saņēmis Savienības finansējumu. Tie arī nepārprotami pilnvaro Komisiju veikt pārbaudes un revīzijas uz vietas saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96. |
| --- | --- |

b)

1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Ikvienā nolīgumā, kas izriet no šīs regulas, ietver noteikumus, kas nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz nelikumībām, krāpšanu, korupciju un jebkuru citu nelikumīgu darbību, saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 (1995. gada 18. decembris) par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (9) un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 (1996. gada 11. novembris) par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (10), un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (11).

2.   Nolīgumi pilnvaro Komisiju un Revīzijas palātu tieši veikt revīziju, tostarp dokumentu revīziju vai revīziju uz vietas, jebkuram līgumslēdzējam vai apakšlīgumslēdzējam, kas ir saņēmis Savienības finansējumu. Tie arī nepārprotami pilnvaro Komisiju veikt pārbaudes un revīzijas uz vietas saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96.

| 9. | Regulas 13. un 14. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:
  “13. pants
  Izvērtēšana
  1.   Komisija regulāri izvērtē darbības un programmas, ko finansē saskaņā ar šo regulu, lai pārliecinātos – attiecīgā gadījumā pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma, izmantojot neatkarīgu ārēju vērtējumu –, vai mērķi ir sasniegti, un lai varētu formulēt ieteikumus, kā uzlabot turpmākas darbības. Rezultātus izmanto programmu izstrādē un resursu piešķiršanā.
  2.   Komisija informācijas nolūkā nosūta 1. punktā minētos izvērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un 15. panta 1. punktā minētajai komitejai.
  3.   Izvērtējot ar šo regulu paredzēto Savienības sadarbību, Komisija iesaista ieinteresētās puses, tostarp nevalstiskas struktūras.
  14. pants
  Gada ziņojums
  Komisija izvērtē panākumus, kas gūti, īstenojot saskaņā ar šo regulu veiktos pasākumus, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei detalizētu gada ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Ziņojumā izklāsta budžeta īstenošanas rezultātus un iepazīstina ar visām finansētajām darbībām un programmām, un, ciktāl iespējams, izklāsta sadarbības pasākumu un programmu galvenos rezultātus un ietekmi.” |
| --- | --- |

9.

Regulas 13. un 14. pantu aizstāj ar šādiem pantiem:

“13. pants

Izvērtēšana

1.   Komisija regulāri izvērtē darbības un programmas, ko finansē saskaņā ar šo regulu, lai pārliecinātos – attiecīgā gadījumā pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma, izmantojot neatkarīgu ārēju vērtējumu –, vai mērķi ir sasniegti, un lai varētu formulēt ieteikumus, kā uzlabot turpmākas darbības. Rezultātus izmanto programmu izstrādē un resursu piešķiršanā.

2.   Komisija informācijas nolūkā nosūta 1. punktā minētos izvērtējuma ziņojumus Eiropas Parlamentam un 15. panta 1. punktā minētajai komitejai.

3.   Izvērtējot ar šo regulu paredzēto Savienības sadarbību, Komisija iesaista ieinteresētās puses, tostarp nevalstiskas struktūras.

14. pants

Gada ziņojums

Komisija izvērtē panākumus, kas gūti, īstenojot saskaņā ar šo regulu veiktos pasākumus, un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei detalizētu gada ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Ziņojumā izklāsta budžeta īstenošanas rezultātus un iepazīstina ar visām finansētajām darbībām un programmām, un, ciktāl iespējams, izklāsta sadarbības pasākumu un programmu galvenos rezultātus un ietekmi.”

| 10. | Regulas 16. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “16. pants
  Finanšu noteikumi
  Finanšu atsauces summa šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir EUR 172 miljoni valstīm, kas uzskaitītas I pielikumā, un EUR 176 miljoni valstīm, kas uzskaitītas II pielikumā. Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.” |
| --- | --- |

10.

Regulas 16. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“16. pants

Finanšu noteikumi

Finanšu atsauces summa šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir EUR 172 miljoni valstīm, kas uzskaitītas I pielikumā, un EUR 176 miljoni valstīm, kas uzskaitītas II pielikumā. Gada apropriācijas piešķir budžeta lēmējinstitūcija atbilstīgi finanšu shēmai.”

| 11. | Pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

  Industrializētas valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni, uz ko attiecas šī regula” |
| --- | --- |

11.

Pielikuma virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu:

Industrializētas valstis un teritorijas un citas valstis un teritorijas ar augstu ienākumu līmeni, uz ko attiecas šī regula”

| 12. | Pievieno jaunu II pielikumu, kura teksts izklāstīts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

12.

Pievieno jaunu II pielikumu, kura teksts izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 10. decembra Nostāja pirmajā lasījumā.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

2

(3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 405, 30.12.2006., 41. lpp.

4

(5)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

5

(6)  OV L 354, 31.12.2008., 62. lpp.”

6

(7)  OV L 163, 2.7.1996., 1. lpp.

7

(8)  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.”

8

(9)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

9

(10)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

10

(11)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.”

11

---

PIELIKUMS

“II PIELIKUMS

Jaunattīstības valstis, uz ko attiecas šī regula

Latīņamerika

| 1. | Argentīna |
| --- | --- |

1.

Argentīna

| 2. | Bolīvija |
| --- | --- |

2.

Bolīvija

| 3. | Brazīlija |
| --- | --- |

3.

Brazīlija

| 4. | Čīle |
| --- | --- |

4.

Čīle

| 5. | Kolumbija |
| --- | --- |

5.

Kolumbija

| 6. | Kostarika |
| --- | --- |

6.

Kostarika

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ekvadora |
| --- | --- |

8.

Ekvadora

| 9. | Salvadora |
| --- | --- |

9.

Salvadora

| 10. | Gvatemala |
| --- | --- |

10.

Gvatemala

| 11. | Hondurasa |
| --- | --- |

11.

Hondurasa

| 12. | Meksika |
| --- | --- |

12.

Meksika

| 13. | Nikaragva |
| --- | --- |

13.

Nikaragva

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paragvaja |
| --- | --- |

15.

Paragvaja

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Urugvaja |
| --- | --- |

17.

Urugvaja

| 18. | Venecuēla |
| --- | --- |

18.

Venecuēla

Āzija

| 19. | Afganistāna |
| --- | --- |

19.

Afganistāna

| 20. | Bangladeša |
| --- | --- |

20.

Bangladeša

| 21. | Butāna |
| --- | --- |

21.

Butāna

| 22. | Mjanma/Birma |
| --- | --- |

22.

Mjanma/Birma

| 23. | Kambodža |
| --- | --- |

23.

Kambodža

| 24. | Ķīna |
| --- | --- |

24.

Ķīna

| 25. | Indija |
| --- | --- |

25.

Indija

| 26. | Indonēzija |
| --- | --- |

26.

Indonēzija

| 27. | Korejas Tautas Demokrātiskā Republika |
| --- | --- |

27.

Korejas Tautas Demokrātiskā Republika

| 28. | Laosa |
| --- | --- |

28.

Laosa

| 29. | Malaizija |
| --- | --- |

29.

Malaizija

| 30. | Maldivu salas |
| --- | --- |

30.

Maldivu salas

| 31. | Mongolija |
| --- | --- |

31.

Mongolija

| 32. | Nepāla |
| --- | --- |

32.

Nepāla

| 33. | Pakistāna |
| --- | --- |

33.

Pakistāna

| 34. | Filipīnas |
| --- | --- |

34.

Filipīnas

| 35. | Šrilanka |
| --- | --- |

35.

Šrilanka

| 36. | Taizeme |
| --- | --- |

36.

Taizeme

| 37. | Vjetnama |
| --- | --- |

37.

Vjetnama

Vidusāzija

| 38. | Kazahstāna |
| --- | --- |

38.

Kazahstāna

| 39. | Kirgizstānas Republika |
| --- | --- |

39.

Kirgizstānas Republika

| 40. | Tadžikistāna |
| --- | --- |

40.

Tadžikistāna

| 41. | Turkmenistāna |
| --- | --- |

41.

Turkmenistāna

| 42. | Uzbekistāna |
| --- | --- |

42.

Uzbekistāna

Tuvie Austrumi

| 43. | Irāna |
| --- | --- |

43.

Irāna

| 44. | Irāka |
| --- | --- |

44.

Irāka

| 45. | Jemena |
| --- | --- |

45.

Jemena

Dienvidāfrika

| 46. | Dienvidāfrika” |
| --- | --- |

46.

Dienvidāfrika”

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2009. gada 21. aprīlī pieņēma priekšlikumu (1) regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1934/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (ICI).

Eiropas Parlaments 2010. gada 21. oktobrī pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā.

Padome 2010. gada 10. decembrī pieņēma savu nostāju pirmajā lasījumā.

II.   MĒŖĶIS

Priekšlikums tika iesniegts kā daļa no ārējās darbības finanšu instrumentu starpposma pārskatīšanas. Galvenais mērķis ir paplašināt sākotnējās regulas darbības jomu līdz to valstu skaitam, uz kurām attiecas Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (DCI), un nodrošināt pareizu tiesisko pamatu darbībām, kuras izslēdz DCI regulas joma, jo tās nevar uzskatīt par oficiālo attīstības palīdzību, kā to definē ESAO. Grozītā ICI regula ļaus stiprināt saiknes un iesaistīt svarīgus potenciālos partnerus no visas pasaules, ar kuriem Eiropas Savienībai ir stratēģiski ieinteresēta veicināt daudzveidīgas saites un izveidot labvēlīgāku vidi šādu attiecību izvēršanai. Tas arī veidos pamatu darbībām ar valstīm ar vidējiem ienākumiem, kuras ir ieinteresētas iesaistīties ekonomikas, tirdzniecības, akadēmiskā, uzņēmējdarbības un zinātniskā apmaiņā ar Eiropas Savienību.

III.   PADOMES NOSTĀJAS PIRMAJĀ LASĪJUMĀ ANALĪZE

Vispārīgas piezīmes

Komisija iesniedza priekšlikumu saskaņā ar Nicas līguma noteikumiem, kuri paredz apspriešanos ar Eiropas Parlamentu. 2009. gada 1. decembrī stājoties spēkā Lisabonas līgumam, juridiskais pamats prasīja piemērot parasto likumdošanas procedūru. Ievērojot šīs izmaiņas, Padome agrīnā likumdošanas procesa stadijā vērsās pie Eiropas Parlamenta un iesaistījās starpiestāžu sarunās. Sarunās tika panākta plaša vienprātība par vairākiem Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā izvirzītajiem grozījumiem, ļaujot Padomei iekļaut tās nostājā pirmajā lasījumā daudzus Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā izvirzītos grozījumus.

Tomēr Padome nevar piekrist Eiropas Parlamentam divos jautājumos: par deleģēto aktu procedūras piemērošanu (LESD 290. pants) un par 16. panta grozījumiem attiecībā uz finanšu noteikumiem.

Īpaši komentāri

1)   Deleģētie akti (LESD 290. pants)

Eiropas Parlaments pieņēma vairākus grozījumus, kuri ievieš deleģēto aktu procedūru, lai pieņemtu daudzgadu sadarbības programmas (daudzgadu stratēģijas dokumentus). Padomei tas nav pieņemams. Padome uzskata, ka daudzgadu sadarbības programmas, nebūdamas juridiski saistoši akti, nav vispārēji piemērojami akti, ar kuriem papildina vai groza pamataktu. Tās ir īstenošanas pasākumi LESD 291. panta nozīmē.

2)   16. pants attiecībā uz finanšu noteikumiem

Padomei nav pieņemami Eiropas Parlamenta pieņemtie grozījumi 16. pantā. Tā kā līdzīgas problēmas tika paustas Padomē saistībā ar finanšu apropriāciju plānojumu un iespējamiem pārvietojumu starp budžeta pozīcijām, Padome uzskata, ka par šiem jautājumiem ir jālemj abām budžeta iestādēm – Padomei un Eiropas Parlamentam – ikgadējās budžeta procedūras ietvaros, un tiem nevajadzētu būt leģislatīva dokumenta daļai. Padome tādēļ dod priekšroku Komisijas sākotnēji ierosinātajam tekstam papildinājumā ar Komisijas deklarāciju, kurā tā pauž apliecinājumus līdzekļu izmantojumam. Minētā deklarācija ir iekļauta Padomes nostājas pirmajā lasījumā pielikumā.

IV.   NOSLĒGUMS

Lai panāktu agrīnu vienošanos par grozīto regulu, Padome ir uzsākusi nozīmīgas sarunas ar Eiropas Parlamentu, palīdzot Eiropas Komisijai. Sarunās tika panākta plaša vienprātība par dokumentu. Tā kā Komisijas priekšlikums bija Padomei pieņemams, neradot ievērojamas grūtības, Padome pielika īpašus pūliņus, lai izskatītu vairākas Eiropas Parlamenta izvirzītās bažas, kas attiecas uz grozītās regulas piemērošanu.

Padome aicina Eiropas Parlamentu piekrist šai teksta redakcijai, kura atspoguļo sarunās panāktos kompromisus, lai regula varētu stāties spēkā 2010. gadā. Tas ļautu panākt to, ka jau 2010. gada budžetā iekļautos līdzekļus varētu izmantot iecerētajiem projektiem.

---

(1)  COM(2009) 197, galīgā redakcija/2.

---

Komisijas deklarācija par 16. pantu

Šī regula risina jautājumu par atbalstu vairākām īpašām darbībām, kas nav oficiāla attīstības palīdzība (OAP), tajās valstīs, uz kurām attiecas attīstības sadarbības instruments (DCI Regula (EK) Nr. 1905/2006). Regulas mērķis ir piedāvāt konkrētu šā jautājuma risinājumu.

Komisija atkārtoti apstiprina, ka nabadzības izskaušana, tostarp tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšana, ir sadarbības attīstības jomā primārais mērķis un joprojām paliks prioritāte.

Tā atgādina, ka 16. pantā noteiktā finanšu atsauces summa, kas attiecas uz valstīm, kuras uzskaitītas II pielikumā, tiks īstenota, izmantojot attiecīgās budžeta pozīcijas attiecībā uz tām darbībām, kas nav oficiālā attīstības palīdzība.

Turklāt Komisija apstiprina savu vēlmi ievērot finanšu atsauces summu, kas ir noteikta attīstības sadarbības instrumenta (Regula (EK) Nr. 1905/2006) 38. pantā laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, kā arī tās pašas regulas noteikumus attiecībā uz atbilstību OAP kritērijiem. Tā atgādina, ka, pamatojoties uz pašreizējo finanšu plānošanu, atsauces summa 2013. gadā tiks pārsniegta.

Šajā situācijā Komisija vēlas ierosināt tādus budžeta projektus, kas līdz 2013. gadam nodrošinātu virzību attīstības atbalstam Āzijā un Latīņamerikā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1905/2006, lai netiktu skartas saskaņā ar DCI un vispār ES budžetu pašlaik plānotās OAP summas.

---

| 12.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 7/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 7/11

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 2/2011 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā

Pieņemta Padomē 2010. gada 10. decembrī

2011/C 7 E/02

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti un pārredzamību, 2006. gadā tika izveidoti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi, kuros ietverta Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (PPI) (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (3), Padomes Regula (EK) Nr. 1934/2006 (2006. gada 21. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5), Padomes Regula (EK) Nr. 300/2007(2007. gada 19. februāris), ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2006 (2006. gada 20. decembris) par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (8). |
| --- | --- |

(1)

Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti un pārredzamību, 2006. gadā tika izveidoti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi, kuros ietverta Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (PPI) (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (3), Padomes Regula (EK) Nr. 1934/2006 (2006. gada 21. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5), Padomes Regula (EK) Nr. 300/2007(2007. gada 19. februāris), ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2006 (2006. gada 20. decembris) par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (8).

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1905/2006 īstenošana parādīja, ka pastāv neatbilstības saistībā ar izņēmumu attiecībā uz principu par izmaksu, kas saistītas ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem, neattiecināmību uz Savienības finansējumu. Tādēļ ir ierosināts grozīt attiecīgos noteikumus minētajā regulā, lai to saskaņotu ar pārējiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1905/2006 īstenošana parādīja, ka pastāv neatbilstības saistībā ar izņēmumu attiecībā uz principu par izmaksu, kas saistītas ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem, neattiecināmību uz Savienības finansējumu. Tādēļ ir ierosināts grozīt attiecīgos noteikumus minētajā regulā, lai to saskaņotu ar pārējiem instrumentiem.

| (3) | Šajā regulā paredz vienīgi to, kas nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredz vienīgi to, kas nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu.

| (4) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1906/2006, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1906/2006,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1905/2006 25. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Principā Savienības palīdzību saņēmējvalstīs nevar izmantot nodokļu un nodevu maksāšanai, kā arī maksājumu segšanai.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010.gada 21. oktobra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 10. decembra Nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

2

(3)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 405, 30.12.2006., 41. lpp.

4

(5)  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.

5

(6)  OV L 81, 22.3.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.

7

(8)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

8

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2009. gada 21. aprīlī pieņēma priekšlikumu Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, un Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē.

Eiropas Parlaments 2010. gada 21. oktobrī pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā.

Padome 2010. gada 10. decembrī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā.

II.   MĒRĶIS

Attīstības sadarbības instruments (ASI) ir viens no tikai diviem ES ārējās darbības finanšu instrumentiem, kas neparedz izņēmumu attiecībā uz principu par izmaksu, kas saistītas ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem, neattiecināmību uz Savienības finansējumu. Instruments demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (EIDHR) ir otrs šāds instruments.

Visi pārējie ES ārējās darbības finanšu instrumenti paredz, ka ES atbalstu principā nevar izmantot šādu izmaksu segšanai, tādējādi pieļaujot elastību katrā konkrētajā gadījumā, ja vajadzīgs, programmu un projektu pareizas īstenošanas nolūkos.

Komisijas priekšlikuma mērķis ir saskaņot šā instrumenta attiecīgo noteikumu ar pārējiem instrumentiem, papildinot regulas 25. panta 2. punktu ar vārdu “principā”.

III.   PADOMES NOSTĀJAS PIRMAJĀ LASĪJUMĀ ANALĪZE

Padomei nav nekādu sarežģījumu ar Komisijas sākotnējā priekšlikumā ierosināto vienīgo izmaiņu, lai saskaņotu attiecīgos noteikumus esošajos finanšu instrumentos.

Padome apstiprināja arī trīs vairāk tehniska rakstura grozījumus, ko pieņēma Eiropas Parlaments skaidrības un precizitātes labad. Konkrētāk, Padome piekrita sākotnējā priekšlikuma sadalīšanai divās daļās, lai atspoguļotu to, ka tas ir saistīts ar diviem atšķirīgiem instrumentiem, proti, ASI un EIDHR.

Tomēr Padome nav spējusi apstiprināt šos Eiropas Parlamenta pieņemtos grozījumus, ar kuriem tiek ieviesta deleģēto aktu procedūras piemērošana (LESD 290. pants) daudzgadu sadarbības programmu un stratēģijas dokumentu pieņemšanai. Padome uzskata, ka daudzgadu sadarbības programmas, kas nav juridiski saistoši akti, nav vispārēji piemērojami akti, kas papildina vai groza pamataktu. Tie ir īstenošanas pasākumi LESD 291. panta nozīmē.

IV.   SECINĀJUMS

Lai arī Komisijas priekšlikums Padomei neradīja īpašus sarežģījumus, Padome apstiprināja vairākus Eiropas Parlamenta pieņemtos grozījumus.

Padome uzskata, ka tās nostāja pirmajā lasījumā ir līdzsvarots kompromiss, un aicina Eiropas Parlamentu strādāt pie šā teksta, lai saglabātu sākotnējā priekšlikuma garu un mērķi, t. i., lai nodrošinātu ES ārējās darbības finanšu instrumentu saskaņotību un pieļautu minimālu, bet vajadzīgu elastību to īstenošanā.

---

| 12.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 7/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 7/14

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 3/2011 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē

Pieņemta Padomē 2010. gada 10. decembrī

2011/C 7 E/03

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 1. punktu un 212. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti un pārredzamību, 2006. gadā tika izveidoti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi, kuros ietverta Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (3), Padomes Regula (EK) Nr. 1934/2006 (2006. gada 21. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5), Padomes Regula (Euratom) Nr. 300/2007 (2007. gada 19. februāris), ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2006 (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (8). |
| --- | --- |

(1)

Lai uzlabotu Kopienas ārējās palīdzības efektivitāti un pārredzamību, 2006. gadā tika izveidoti jauni palīdzības plānošanas un sniegšanas pamata noteikumi, kuros ietverta Padomes Regula (EK) Nr. 1085/2006 (2006. gada 17. jūlijs), ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1638/2006 (2006. gada 24. oktobris), ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (3), Padomes Regula (EK) Nr. 1934/2006 (2006. gada 21. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm un teritorijām un citām valstīm un teritorijām ar augstu ienākumu līmeni (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1717/2006 (2006. gada 15. novembris), ar ko izveido Stabilitātes instrumentu (5), Padomes Regula (Euratom) Nr. 300/2007 (2007. gada 19. februāris), ar ko izveido Instrumentu sadarbībai kodoldrošības jomā (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2006 (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1905/2006 (2006. gada 18. decembris), ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (8).

| (2) | Šo regulu īstenošana atklāja pretrunas saistībā ar izņēmumiem neattiecināmības principa piemērošanai ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem saistīto izmaksu Savienības finansējumam. Tādēļ ir ierosināts grozīt attiecīgos noteikumus Regulā (EK) Nr. 1889/2006, lai saskaņotu to ar pārējiem instrumentiem. |
| --- | --- |

(2)

Šo regulu īstenošana atklāja pretrunas saistībā ar izņēmumiem neattiecināmības principa piemērošanai ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem saistīto izmaksu Savienības finansējumam. Tādēļ ir ierosināts grozīt attiecīgos noteikumus Regulā (EK) Nr. 1889/2006, lai saskaņotu to ar pārējiem instrumentiem.

| (3) | Šajā regulā paredz vienīgi to, kas nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredz vienīgi to, kas nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu.

| (4) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 1889/2006 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 1889/2006 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1889/2006 13. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“6.   Savienības palīdzību saņēmējvalstīs principā neizmanto nodokļu, nodevu maksāšanai vai maksājumu veikšanai.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 10. decembra Nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp.

2

(3)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

3

(4)  OV L 405, 30.12.2006., 41. lpp.

4

(5)  OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.

5

(6)  OV L 81, 22.3.2007., 1. lpp.

6

(7)  OV L 386, 29.12.2006., 1. lpp.

7

(8)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

8

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2009. gada 21. aprīlī pieņēma priekšlikumu Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā, un Regulu (EK) Nr. 1889/2006 par finanšu instrumenta izveidi demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē.

Eiropas Parlaments 2010. gada 21. oktobrī pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā.

Padome 2010. gada 10. decembrī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā.

II.   MĒRĶIS

Instruments demokrātijas un cilvēktiesību atbalstam visā pasaulē (EIDHR) ir viens no tikai diviem ES ārējās darbības finanšu instrumentiem, kas neparedz izņēmumu attiecībā uz principu par izmaksu, kas saistītas ar nodokļiem, nodevām un citiem fiskāliem maksājumiem, neattiecināmību uz Savienības finansējumu. Attīstības sadarbības instruments (ASI) ir otrs šāds instruments.

Visi pārējie ES ārējās darbības finanšu instrumenti paredz, ka ES atbalstu principā nevar izmantot šādu izmaksu segšanai, tādējādi pieļaujot elastību katrā konkrētajā gadījumā, ja vajadzīgs, programmu un projektu pareizas īstenošanas nolūkos.

Komisijas priekšlikuma mērķis ir saskaņot šā instrumenta attiecīgo noteikumu ar pārējiem instrumentiem, papildinot regulas 13. panta 6. punktu ar vārdu “principā”.

III.   PADOMES NOSTĀJAS PIRMAJĀ LASĪJUMĀ ANALĪZE

Padomei nav nekādu sarežģījumu ar Komisijas sākotnējā priekšlikumā ierosināto vienīgo izmaiņu, lai saskaņotu attiecīgos noteikumus esošajos finanšu instrumentos.

Padome apstiprināja arī trīs vairāk tehniska rakstura grozījumus, ko pieņēma Eiropas Parlaments skaidrības un precizitātes labad. Konkrētāk, Padome piekrita sākotnējā priekšlikuma sadalīšanai divās daļās, lai atspoguļotu to, ka tas ir saistīts ar diviem atšķirīgiem instrumentiem, proti, ASI un EIDHR.

Tomēr Padome nav spējusi apstiprināt šos Eiropas Parlamenta pieņemtos grozījumus, ar kuriem tiek ieviesta deleģēto aktu procedūras piemērošana (LESD 290. pants) daudzgadu sadarbības programmu un stratēģijas dokumentu pieņemšanai. Padome uzskata, ka daudzgadu sadarbības programmas, kas nav juridiski saistoši akti, nav vispārēji piemērojami akti, kas papildina vai groza pamataktu. Tie ir īstenošanas pasākumi LESD 291. panta nozīmē.

IV.   SECINĀJUMS

Lai arī Komisijas priekšlikums Padomei neradīja īpašus sarežģījumus, Padome apstiprināja vairākus Eiropas Parlamenta pieņemtos grozījumus.

Padome uzskata, ka tās nostāja pirmajā lasījumā ir līdzsvarots kompromiss, un aicina Eiropas Parlamentu strādāt pie šā teksta, lai saglabātu sākotnējā priekšlikuma garu un mērķi, t. i., nodrošināt ES ārējās darbības finanšu instrumentu saskaņotību un pieļaut minimālu, bet vajadzīgu elastību to īstenošanā.

---

| 12.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 7/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 7/17

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 4/2011 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā

Pieņemta Padomē 2010. gada 10. decembrī

2011/C 7 E/04

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības politikas attīstības jomā mērķis ir nabadzības samazināšana un tās galīga izskaušana. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības politikas attīstības jomā mērķis ir nabadzības samazināšana un tās galīga izskaušana.

| (2) | Kā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībniece Savienība ir apņēmusies integrēt tirdzniecību savās attīstības stratēģijās un veicināt starptautisko tirdzniecību, lai sekmētu attīstību un nabadzības samazināšanu un ilgtermiņā – tās izskaušanu pasaulē. |
| --- | --- |

(2)

Kā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībniece Savienība ir apņēmusies integrēt tirdzniecību savās attīstības stratēģijās un veicināt starptautisko tirdzniecību, lai sekmētu attīstību un nabadzības samazināšanu un ilgtermiņā – tās izskaušanu pasaulē.

| (3) | Savienība atbalsta Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) grupas valstis to centienos samazināt nabadzību un nodrošināt ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību un atzīst šo valstu izejvielu nozares nozīmību. |
| --- | --- |

(3)

Savienība atbalsta Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) grupas valstis to centienos samazināt nabadzību un nodrošināt ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību un atzīst šo valstu izejvielu nozares nozīmību.

| (4) | Savienība ir apņēmusies atbalstīt jaunattīstības valstu vienmērīgu un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību. Galvenās ĀKK banānu eksportētājvalstis var saskarties ar grūtībām saistībā ar mainīgajiem tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši saistībā ar PTO notiekošo lielākās labvēlības režīma (MFN) tarifa liberalizāciju, kā arī divpusējiem un reģionāliem nolīgumiem, kas ir noslēgti vai tiek slēgti starp Savienību un Latīņamerikas valstīm. Tādēļ spēkā esošajai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1905/2006 (2) būtu jāpievieno ĀKK programma par papildu pasākumiem banānu nozarē (“programma”). |
| --- | --- |

(4)

Savienība ir apņēmusies atbalstīt jaunattīstības valstu vienmērīgu un pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību. Galvenās ĀKK banānu eksportētājvalstis var saskarties ar grūtībām saistībā ar mainīgajiem tirdzniecības noteikumiem, jo īpaši saistībā ar PTO notiekošo lielākās labvēlības režīma (MFN) tarifa liberalizāciju, kā arī divpusējiem un reģionāliem nolīgumiem, kas ir noslēgti vai tiek slēgti starp Savienību un Latīņamerikas valstīm. Tādēļ spēkā esošajai Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1905/2006 (2) būtu jāpievieno ĀKK programma par papildu pasākumiem banānu nozarē (“programma”).

| (5) | Saskaņā ar programmu pieņemamo finanšu palīdzības pasākumu mērķis ir uzlabot to cilvēku dzīves līmeni un dzīves apstākļus, kuri dzīvo banānu audzēšanas reģionos un ir atkarīgi no banānu ražošanas un tirdzniecības ķēdes, jo īpaši mazie lauksaimnieki un mazās vienības, kā arī nodrošināt atbilstību darba noteikumiem, arodveselības un darba drošības standartiem un vides standartiem, jo īpaši saistībā ar pesticīdu izmantošanu. Pasākumiem būtu arī jāatbalsta no banānu eksporta atkarīgo reģionu pielāgošanās, tostarp, vajadzības gadījumā, reorganizācija, izmantojot uz nozarēm vērstu budžeta atbalstu vai veicot uz projektiem vērstas intervences darbības. Pasākumiem būtu jāveicina sociālā atjaunošanas politika, ekonomikas dažādošana vai ieguldījumi konkurētspējas uzlabošanai gadījumos, kad šīs darbības var uzskatīt par dzīvotspējīgām, ņemot vērā rezultātus un pieredzi, kas gūta, piemērojot īpašo palīdzības sistēmu tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm, kura izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2686/94 (3) un īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm, kura izveidota ar Padomes Regulu (EK) 856/1999 (4) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1609/1999 (5). Savienība atzīst nepieciešamību veicināt to, ka banānu nozarē gūtie ienākumi tiek sadalīti taisnīgāk. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar programmu pieņemamo finanšu palīdzības pasākumu mērķis ir uzlabot to cilvēku dzīves līmeni un dzīves apstākļus, kuri dzīvo banānu audzēšanas reģionos un ir atkarīgi no banānu ražošanas un tirdzniecības ķēdes, jo īpaši mazie lauksaimnieki un mazās vienības, kā arī nodrošināt atbilstību darba noteikumiem, arodveselības un darba drošības standartiem un vides standartiem, jo īpaši saistībā ar pesticīdu izmantošanu. Pasākumiem būtu arī jāatbalsta no banānu eksporta atkarīgo reģionu pielāgošanās, tostarp, vajadzības gadījumā, reorganizācija, izmantojot uz nozarēm vērstu budžeta atbalstu vai veicot uz projektiem vērstas intervences darbības. Pasākumiem būtu jāveicina sociālā atjaunošanas politika, ekonomikas dažādošana vai ieguldījumi konkurētspējas uzlabošanai gadījumos, kad šīs darbības var uzskatīt par dzīvotspējīgām, ņemot vērā rezultātus un pieredzi, kas gūta, piemērojot īpašo palīdzības sistēmu tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm, kura izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2686/94 (3) un īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm, kura izveidota ar Padomes Regulu (EK) 856/1999 (4) un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1609/1999 (5). Savienība atzīst nepieciešamību veicināt to, ka banānu nozarē gūtie ienākumi tiek sadalīti taisnīgāk.

| (6) | Programmu vajadzētu pievienot pielāgošanās procesam ĀKK valstīs, kuras pēdējos gados ir eksportējušas uz Savienību ievērojamus banānu daudzumus un kuras skars liberalizācija Ženēvas Nolīguma par banānu tirdzniecību (6) satvarā vai divpusējie vai reģionālie nolīgumi, kas ir noslēgti vai tiek slēgti starp Savienību un noteiktām Latīņamerikas valstīm. Programma balstās uz īpašo palīdzības struktūru (SFA) tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm. Tā atbilst Savienības starptautiskajām saistībām PTO satvarā, tās mērķis ir pārstrukturēšana un konkurētspējas uzlabošana, un tāpēc tai ir pagaidu raksturs, proti, tās darbības ilgums ir četri gadi (2010.–2013. gads). |
| --- | --- |

(6)

Programmu vajadzētu pievienot pielāgošanās procesam ĀKK valstīs, kuras pēdējos gados ir eksportējušas uz Savienību ievērojamus banānu daudzumus un kuras skars liberalizācija Ženēvas Nolīguma par banānu tirdzniecību (6) satvarā vai divpusējie vai reģionālie nolīgumi, kas ir noslēgti vai tiek slēgti starp Savienību un noteiktām Latīņamerikas valstīm. Programma balstās uz īpašo palīdzības struktūru (SFA) tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm. Tā atbilst Savienības starptautiskajām saistībām PTO satvarā, tās mērķis ir pārstrukturēšana un konkurētspējas uzlabošana, un tāpēc tai ir pagaidu raksturs, proti, tās darbības ilgums ir četri gadi (2010.–2013. gads).

| (7) | Komisijas 2010. gada 17. marta paziņojuma “Divgadu ziņojums par īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm” secinājumos ir noteikts, ka iepriekšējās atbalsta programmas sniedza būtisku ieguldījumu, lai panāktu uzlabotu ekonomikas dažādošanas spēju, tomēr to pilnīgu ietekmi vēl nav iespējams noteikt, un ka ĀKK valstu banānu eksporta noturīgums vēl joprojām ir nestabils. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2010. gada 17. marta paziņojuma “Divgadu ziņojums par īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm” secinājumos ir noteikts, ka iepriekšējās atbalsta programmas sniedza būtisku ieguldījumu, lai panāktu uzlabotu ekonomikas dažādošanas spēju, tomēr to pilnīgu ietekmi vēl nav iespējams noteikt, un ka ĀKK valstu banānu eksporta noturīgums vēl joprojām ir nestabils.

| (8) | Komisija ir veikusi īpašās palīdzības struktūras programmas novērtējumu, tomēr tā nav veikusi novērtējumu par papildu pasākumiem banānu nozarē. |
| --- | --- |

(8)

Komisija ir veikusi īpašās palīdzības struktūras programmas novērtējumu, tomēr tā nav veikusi novērtējumu par papildu pasākumiem banānu nozarē.

| (9) | Komisijai būtu jānodrošina šīs programmas un saņēmējvalstīs darbojošos reģionālo un valstu indikatīvo programmu saskaņošana, jo īpaši attiecībā uz mērķu īstenošanu ekonomikas, lauksaimniecības, sociālajā un vides jomā. |
| --- | --- |

(9)

Komisijai būtu jānodrošina šīs programmas un saņēmējvalstīs darbojošos reģionālo un valstu indikatīvo programmu saskaņošana, jo īpaši attiecībā uz mērķu īstenošanu ekonomikas, lauksaimniecības, sociālajā un vides jomā.

| (10) | Gandrīz 2 % no pasaules banānu tirdzniecības ir sertificējušas taisnīgas tirdzniecības ražotāju organizācijas. Taisnīgās tirdzniecības minimālās cenas tiek fiksētas, pamatojoties uz apspriedēs ar ieinteresētajām personām noteiktu “ilgtspējīgu ražošanas izmaksu” aprēķinu, lai tādējādi ņemtu vērā izmaksas, kas saistītas ar pieņemamu sociālo un vides normu ievērošanu, un lai nodrošinātu saprātīgu peļņu, kas ļautu ražotājiem veikt ieguldījumus viņu darbības ilgtermiņa stabilitātē. |
| --- | --- |

(10)

Gandrīz 2 % no pasaules banānu tirdzniecības ir sertificējušas taisnīgas tirdzniecības ražotāju organizācijas. Taisnīgās tirdzniecības minimālās cenas tiek fiksētas, pamatojoties uz apspriedēs ar ieinteresētajām personām noteiktu “ilgtspējīgu ražošanas izmaksu” aprēķinu, lai tādējādi ņemtu vērā izmaksas, kas saistītas ar pieņemamu sociālo un vides normu ievērošanu, un lai nodrošinātu saprātīgu peļņu, kas ļautu ražotājiem veikt ieguldījumus viņu darbības ilgtermiņa stabilitātē.

| (11) | Lai nepieļautu vietējo darba ņēmēju ekspluatāciju, dalībniekiem banānu nozares ražošanas ķēdē būtu jāvienojas par nozarē radīto ienākumu taisnīgu sadali. |
| --- | --- |

(11)

Lai nepieļautu vietējo darba ņēmēju ekspluatāciju, dalībniekiem banānu nozares ražošanas ķēdē būtu jāvienojas par nozarē radīto ienākumu taisnīgu sadali.

| (12) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1905/2006, |
| --- | --- |

(12)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1905/2006,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1905/2006 ar šo groza šādi.

| 1. | Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “4. pants
  Savienības atbalsta īstenošana
  Atbilstīgi šīs regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem Savienības palīdzība tiek īstenota, izmantojot ģeogrāfiskās un tematiskās programmas, kas noteiktas 5. līdz 16. pantā, un programmas, kas paredzētas 17. un 17.a pantā.” |
| --- | --- |

1.

Regulas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“4. pants

Savienības atbalsta īstenošana

Atbilstīgi šīs regulas vispārējam pamatmērķim, darbības jomai, mērķiem un vispārējiem principiem Savienības palīdzība tiek īstenota, izmantojot ģeogrāfiskās un tematiskās programmas, kas noteiktas 5. līdz 16. pantā, un programmas, kas paredzētas 17. un 17.a pantā.”

| 2. | Iekļauj šādu pantu:
  “17.a pants
  Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis
  1.   ĀKK banānu piegādātājvalstis, kas minētas IIIa pielikumā, gūst labumu no papildu pasākumiem banānu nozarē. Savienības palīdzību šīm valstīm virza, lai atbalstītu to pielāgošanās procesu pēc Savienības banānu tirgus liberalizācijas PTO satvarā. Savienības atbalstu jo īpaši izmanto, lai cīnītos pret nabadzību, uzlabojot lauksaimnieku un attiecīgo iedzīvotāju, vajadzības gadījumā mazo struktūru, dzīves līmeni un apstākļus, tostarp nodrošinot darba un drošības standartu un vides normu ievērošanu, ietverot pesticīdu izmantošanu un pakļautību to iedarbībai. Sniedzot Savienības palīdzību, ņem vērā valstu politiku un piemērošanās stratēģiju, kā arī reģionālos apstākļus (attālāko Savienības reģionu un aizjūras zemju un teritoriju tuvums) un īpašu nozīmi velta šādām sadarbības jomām:






  a) | uzlabot banānu eksporta nozares konkurētspēju gadījumos, kad nozare ir ilgtspējīga, ņemot vērā ražošanas ķēdes dažādo iesaistīto personu apstākļus; |
| --- | --- | --- |

2.

Iekļauj šādu pantu:

“17.a pants

Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis

1.   ĀKK banānu piegādātājvalstis, kas minētas IIIa pielikumā, gūst labumu no papildu pasākumiem banānu nozarē. Savienības palīdzību šīm valstīm virza, lai atbalstītu to pielāgošanās procesu pēc Savienības banānu tirgus liberalizācijas PTO satvarā. Savienības atbalstu jo īpaši izmanto, lai cīnītos pret nabadzību, uzlabojot lauksaimnieku un attiecīgo iedzīvotāju, vajadzības gadījumā mazo struktūru, dzīves līmeni un apstākļus, tostarp nodrošinot darba un drošības standartu un vides normu ievērošanu, ietverot pesticīdu izmantošanu un pakļautību to iedarbībai. Sniedzot Savienības palīdzību, ņem vērā valstu politiku un piemērošanās stratēģiju, kā arī reģionālos apstākļus (attālāko Savienības reģionu un aizjūras zemju un teritoriju tuvums) un īpašu nozīmi velta šādām sadarbības jomām:

a)

uzlabot banānu eksporta nozares konkurētspēju gadījumos, kad nozare ir ilgtspējīga, ņemot vērā ražošanas ķēdes dažādo iesaistīto personu apstākļus;

| b) | ekonomikas dažādošanas veicināšana reģionos, kas atkarīgi no banānu nozares, ja šāda stratēģija ir īstenojama; |
| --- | --- |

b)

ekonomikas dažādošanas veicināšana reģionos, kas atkarīgi no banānu nozares, ja šāda stratēģija ir īstenojama;

| c) | novērst pielāgošanās procesa izraisītās plašāka mēroga sekas, kas, iespējams, ir saistītas ar nodarbinātību un sociālajiem pakalpojumiem, zemes izmantojumu un vides atjaunošanu, un makroekonomikas stabilitāti, bet neaprobežojas ar šiem faktoriem. |
| --- | --- |

c)

novērst pielāgošanās procesa izraisītās plašāka mēroga sekas, kas, iespējams, ir saistītas ar nodarbinātību un sociālajiem pakalpojumiem, zemes izmantojumu un vides atjaunošanu, un makroekonomikas stabilitāti, bet neaprobežojas ar šiem faktoriem.

2.   No IV pielikumā minētās summas Komisija nosaka maksimālo summu, kas pieejama katrai šā panta 1. punktā minētajai ĀKK banānu piegādātājvalstij, pamatojoties uz šādiem objektīviem, svērtiem rādītājiem:

| a) | banānu tirdzniecība ar Savienību; |
| --- | --- |

a)

banānu tirdzniecība ar Savienību;

| b) | banānu eksporta nozīmība attiecīgās ĀKK valsts ekonomikā līdz ar valsts attīstības līmeni. |
| --- | --- |

b)

banānu eksporta nozīmība attiecīgās ĀKK valsts ekonomikā līdz ar valsts attīstības līmeni.

Sadales kritēriju novērtējuma pamatā ir reprezentatīvi dati par laikposmu līdz 2010. gadam, šim laikposmam nepārsniedzot piecus gadus, un Komisijas pētījums, kurā novērtēts tas, kā ĀKK valstis ietekmē PTO panāktā vienošanās un noslēgtie vai noslēgšanas procesā esošie divpusējie vai reģionālie nolīgumi starp Savienību un Latīņamerikas valstīm, kuras ir galvenās banānu eksportētājvalstis.

3.   Pēc analoģijas ar 19. pantu un saskaņā ar 21. pantu Komisija pieņem daudzgadu atbalsta stratēģijas. Tā nodrošina, ka šīs stratēģijas papildina attiecīgo valstu ģeogrāfiskās stratēģijas dokumentus, kā arī nodrošina pagaidu raksturu papildu pasākumiem banānu nozarē.

Daudzgadu atbalsta stratēģijās papildu pasākumiem banānu nozarē ietver:

| a) | atjauninātu valsts vides raksturojumu, pienācīgu uzmanību veltot valsts banānu nozarei, inter alia koncentrējoties uz pesticīdu izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

atjauninātu valsts vides raksturojumu, pienācīgu uzmanību veltot valsts banānu nozarei, inter alia koncentrējoties uz pesticīdu izmantošanu;

| b) | informāciju par panākumiem, kas gūti saistībā ar iepriekšējām programmām banānu nozares atbalstam; |
| --- | --- |

b)

informāciju par panākumiem, kas gūti saistībā ar iepriekšējām programmām banānu nozares atbalstam;

| c) | rādītājus, kas ļauj novērtēt rezultātus, kuri panākti saistībā ar līdzekļu izmaksas nosacījumiem, kad par finansēšanas veidu ir izvēlēts budžeta atbalsts; |
| --- | --- |

c)

rādītājus, kas ļauj novērtēt rezultātus, kuri panākti saistībā ar līdzekļu izmaksas nosacījumiem, kad par finansēšanas veidu ir izvēlēts budžeta atbalsts;

| d) | sagaidāmos atbalsta rezultātu; |
| --- | --- |

d)

sagaidāmos atbalsta rezultātu;

| e) | atbalsta pasākumu īstenošanas un līdzekļu sagaidāmās izmaksāšanas grafiku katrai līdzekļu saņēmējvalstij; |
| --- | --- |

e)

atbalsta pasākumu īstenošanas un līdzekļu sagaidāmās izmaksāšanas grafiku katrai līdzekļu saņēmējvalstij;

| f) | veidu, kādā tiks gūti un novērtēti panākumi saistībā ar starptautiski atzītu ILO darba pamatstandartu un attiecīgo konvenciju par darba drošību un arodveselību, kā arī attiecīgo starptautiski atzīto vides pamatnormu ievērošanu. |
| --- | --- |

f)

veidu, kādā tiks gūti un novērtēti panākumi saistībā ar starptautiski atzītu ILO darba pamatstandartu un attiecīgo konvenciju par darba drošību un arodveselību, kā arī attiecīgo starptautiski atzīto vides pamatnormu ievērošanu.

18 mēnešus pirms termiņa beigām veic papildu pasākumu banānu nozarē programmas un attiecīgo valstu panāktā progresa novērtējumu, kurā iekļauj ieteikumus par veicamajiem pasākumiem un to raksturu.”

| 3. | Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “21. pants
  Stratēģijas dokumentu un provizorisku daudzgadu programmu pieņemšana
  Komisija saskaņā ar 35. panta 2. punktu pieņem 19. un 20. pantā minētos stratēģijas dokumentus un provizoriskās daudzgadu programmas, kā arī to pārskatus, kas minēti 19. panta 2. punktā un 20. panta 1. punktā, un attiecīgi 17. un 17.a pantā minētos papildu pasākumus.” |
| --- | --- |

3.

Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“21. pants

Stratēģijas dokumentu un provizorisku daudzgadu programmu pieņemšana

Komisija saskaņā ar 35. panta 2. punktu pieņem 19. un 20. pantā minētos stratēģijas dokumentus un provizoriskās daudzgadu programmas, kā arī to pārskatus, kas minēti 19. panta 2. punktā un 20. panta 1. punktā, un attiecīgi 17. un 17.a pantā minētos papildu pasākumus.”

| 4. | Regulas 25. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “2.   Principā Savienības palīdzību saņēmējvalstīs nevar izmantot nodokļu, nodevu maksāšanai vai maksājumu veikšanai.” |
| --- | --- |

4.

Regulas 25. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“2.   Principā Savienības palīdzību saņēmējvalstīs nevar izmantot nodokļu, nodevu maksāšanai vai maksājumu veikšanai.”

| 5. | Regulas 29. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Budžeta saistības tiek pildītas, pamatojoties uz Komisijas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 17.a panta 3. punktu, 22. panta 1. punktu, 23. panta 1. punktu un 26. panta 1. punktu.” |
| --- | --- |

5.

Regulas 29. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Budžeta saistības tiek pildītas, pamatojoties uz Komisijas lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar 17.a panta 3. punktu, 22. panta 1. punktu, 23. panta 1. punktu un 26. panta 1. punktu.”

| 6. | Regulas 31. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  “Regulas 11. līdz 16. pantā paredzēto tematisko programmu un 17. un 17.a pantā paredzēto programmu finansēto iepirkuma vai dotāciju līgumu piešķiršanā var piedalīties visas fiziskas personas, kas ir jaunattīstības valsts valstspiederīgie, vai juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību jaunattīstības valstī, kā noteikusi ESAO/APK un kā noteikts II pielikumā, papildus fiziskām vai juridiskām personām, kas ir atbilstīgas, pamatojoties uz tematisko programmu vai 17. un 17.a pantā paredzētajām programmām. Komisija publicē un atjaunina II pielikumu atbilstīgi regulāriem ESAO/APK pārskatiem par palīdzības saņēmēju sarakstu, un par to informē Padomi.” |
| --- | --- |

6.

Regulas 31. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

“Regulas 11. līdz 16. pantā paredzēto tematisko programmu un 17. un 17.a pantā paredzēto programmu finansēto iepirkuma vai dotāciju līgumu piešķiršanā var piedalīties visas fiziskas personas, kas ir jaunattīstības valsts valstspiederīgie, vai juridiskas personas, kas veic uzņēmējdarbību jaunattīstības valstī, kā noteikusi ESAO/APK un kā noteikts II pielikumā, papildus fiziskām vai juridiskām personām, kas ir atbilstīgas, pamatojoties uz tematisko programmu vai 17. un 17.a pantā paredzētajām programmām. Komisija publicē un atjaunina II pielikumu atbilstīgi regulāriem ESAO/APK pārskatiem par palīdzības saņēmēju sarakstu, un par to informē Padomi.”

| 7. | Regulas 38. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  “1.   Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir EUR 17 087 miljoni.
  2.   Provizoriskās summas, kas piešķirtas katrai 5. līdz 10. pantā, 11. līdz 16. pantā un 17. un 17. a pantā minētajai programmai, ir noteiktas IV pielikumā. Šīs summas ir noteiktas laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.” |
| --- | --- |

7.

Regulas 38. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

“1.   Bāzes finansējums šīs regulas īstenošanai laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ir EUR 17 087 miljoni.

2.   Provizoriskās summas, kas piešķirtas katrai 5. līdz 10. pantā, 11. līdz 16. pantā un 17. un 17. a pantā minētajai programmai, ir noteiktas IV pielikumā. Šīs summas ir noteiktas laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam.”

| 8. | Šīs regulas I pielikumu iekļauj kā IIIa pielikumu. |
| --- | --- |

8.

Šīs regulas I pielikumu iekļauj kā IIIa pielikumu.

| 9. | Regulas IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

9.

Regulas IV pielikumu aizstāj ar šīs regulas II pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 21. oktobra Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2010. gada 10. decembra Nostāja pirmajā lasījumā. Eiropas Parlamenta ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta).

1

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.

2

(3)  OV L 286, 5.11.1994., 1. lpp.

3

(4)  OV L 108, 27.4.1999., 2. lpp.

4

(5)  OV L 190, 23.7.1999., 14. lpp.

5

(6)  OV L 141, 9.6.2010., 3. lpp.

6

---

I PIELIKUMS

“IIIa PIELIKUMS

Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis

| 1. | Beliza |
| --- | --- |

1.

Beliza

| 2. | Kamerūna |
| --- | --- |

2.

Kamerūna

| 3. | Kotdivuāra |
| --- | --- |

3.

Kotdivuāra

| 4. | Dominika |
| --- | --- |

4.

Dominika

| 5. | Dominikānas Republika |
| --- | --- |

5.

Dominikānas Republika

| 6. | Gana |
| --- | --- |

6.

Gana

| 7. | Jamaika |
| --- | --- |

7.

Jamaika

| 8. | Sentlūsija |
| --- | --- |

8.

Sentlūsija

| 9. | Sentvinsenta un Grenadīnas |
| --- | --- |

9.

Sentvinsenta un Grenadīnas

| 10. | Surinama” |
| --- | --- |

10.

Surinama”

---

II PIELIKUMS

“IV PIELIKUMS

Provizoriski finanšu piešķīrumi laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam (miljonos EUR)

| Kopā | 17 087 |
| --- | --- |
| Ģeogrāfiskās programmas: | 10 057 |
| Latīņamerika | 2 690 |
| Āzija | 5 187 |
| Vidusāzija | 719 |
| Tuvie un Vidējie austrumi | 481 |
| Dienvidāfrika | 980 |
| Tematiskās programmas: | 5 596 |
| Ieguldījumi cilvēkos | 1 060 |
| Vide un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana | 804 |
| Nevalstiskās struktūras un pašvaldības attīstības jomā | 1 639 |
| Nodrošinātība ar pārtiku | 1 709 |
| Migrācija un patvērums | 384 |
| ĀKK Cukura protokola valstis | 1 244 |
| Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis | 190” |

Kopā

17 087

Ģeogrāfiskās programmas:

10 057

Latīņamerika

2 690

Āzija

5 187

Vidusāzija

719

Tuvie un Vidējie austrumi

481

Dienvidāfrika

980

Tematiskās programmas:

5 596

Ieguldījumi cilvēkos

1 060

Vide un dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana

804

Nevalstiskās struktūras un pašvaldības attīstības jomā

1 639

Nodrošinātība ar pārtiku

1 709

Migrācija un patvērums

384

ĀKK Cukura protokola valstis

1 244

Galvenās ĀKK banānu piegādātājvalstis

190”

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2010. gada 17. martā pieņēma priekšlikumu Regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā.

Eiropas Parlaments 2010. gada 21. oktobrī pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā.

Padome 2010. gada 10. decembrī pieņēma nostāju pirmajā lasījumā.

II.   MĒRĶIS

Šī ĀKK programma par papildu pasākumiem banānu nozarē (BAM) tiek ierosināta kā grozījums Regulā (EK) Nr. 1905/2006, ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (ASI). BAM programmas mērķis ir palīdzēt pārstrukturēt banānu nozari desmit galvenajās ĀKK banānu eksportētājvalstīs.

ES banānu tirgus kopīgā organizācija (TKO) ir atkārtoti kritizēta Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO). Tādēļ ES atbilstoši PTO sistēmai ir risinājusi sarunas par banānu tirdzniecības nolīgumu, kas veicina to, ka tiktu pabeigtas sarunas par lauksaimniecības jautājumiem Dohas Attīstības programmas (DAP) ietvaros un visa Dohas sarunu kārta.

Tas ļaus samazināt ĀKK valstīm piešķirto priekšrocību robežu, kura būs jākoriģē. Galvenajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm paredzētās BAM programmas mērķis ir atbalstīt no banānu eksporta atkarīgo reģionu pielāgošanos, izmantojot budžeta atbalstu vai veicot īpašas intervences darbības. Pasākumi veicinās pielāgošanos plašāka mēroga sekām (piemēram, sociālā un vides jomā), ekonomikas dažādošanas politiku vai ieguldījumus konkurētspējas uzlabošanai gadījumos, kad šīs darbības var uzskatīt par dzīvotspējīgu stratēģiju.

Pasākumi tiek ierosināti kā pagaidu programma, kuras darbības ilgums nepārsniedz četrus gadus (2010.–2013. gads). Šiem pasākumiem piešķirtu budžeta līdzekļus 190 miljonu euro apmērā, un tos ieviestu, grozot ASI.

III.   PADOMES NOSTĀJAS PIRMAJĀ LASĪJUMĀ ANALĪZE

Pēc savlaicīgām un konstruktīvām triju iestāžu apspriedēm Padome apstiprināja 15 Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā pieņemtos grozījumus. Padome uzskata, ka šie grozījumi uzlabo sākotnējo priekšlikumu – vai nu pilnveidojot to, galvenokārt tā preambulu, vai precizējot dažus būtiskus BAM programmas aspektus.

Konkrētāk, ES palīdzība tagad ir nepārprotami vērsta uz nabadzības izskaušanu un sīkzemnieku un citu attiecīgo personu dzīves un darba apstākļus uzlabošanu.

Turklāt tagad regulā dota atsauce uz BAM programmai atbilstīgo valstu reģionālajiem apstākļiem, īpaši uz ES attālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju tuvumu.

Padome atzinīgi vērtēja arī EP grozījumus attiecībā uz vides aizsardzības prasībām, kā arī sociālajām prasībām, pamatojoties uz Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) standartiem, kas jāiekļauj valstu atbalsta stratēģijās.

Visbeidzot jāpiebilst, ka jaunajā redakcijā ir paredzēts BAM programmu novērtējums astoņpadsmit mēnešus pirms tās beigām, kad var iesniegt attiecīgus ieteikumus.

Tomēr Padome nav spējusi apstiprināt šos Eiropas Parlamenta pieņemtos grozījumus, ar kuriem tiek ieviesta deleģēto aktu procedūras piemērošana (LESD 290. pants) daudzgadu sadarbības programmu un stratēģijas dokumentu pieņemšanai. Padome uzskata, ka daudzgadu sadarbības programmas, kas nav juridiski saistoši akti, nav vispārēji piemērojami akti, kas papildina vai groza pamataktu. Tie ir īstenošanas pasākumi LESD 291. panta nozīmē.

IV.   SECINĀJUMS

Lai panāktu drīzu vienošanos par grozīto regulu, Padome ir sākusi svarīgas sarunas ar Eiropas Parlamentu, ko sekmē Eiropas Komisija. Sarunu rezultātā ir panākta liela vienprātība par būtiskiem teksta elementiem, kas attiecas uz BAM programmu kā tādu.

Lai arī Komisijas priekšlikums Padomei neradīja īpašus sarežģījumus, Padome pielika īpašas pūles, lai novērstu vairākas Eiropas Parlamenta paustās bažas attiecībā uz grozītās regulas piemērošanu.

Padome uzskata, ka tās nostāja pirmajā lasījumā ir līdzsvarots kompromiss, un aicina Eiropas Parlamentu strādāt pie šā teksta, lai šī regula varētu stāties spēkā 2010. gadā. Tas ļautu nezaudēt līdzekļus, kas jau ieplānoti 2010. gada budžetā. Padome ir paudusi nopietnas bažas par to, ka neizdošanās panākt vienošanos līdz 2010. gada beigām var apdraudēt ilgi gaidītā banānu tirdzniecības nolīguma noslēgšanu PTO.

---