# Euroopa Liidu C 280/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.280.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 280 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide16. oktoober 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.280.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 280

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide16. oktoober 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2010/C 280/01 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb usalduse suurendamist infoühiskonnas andmekaitse ja eraelu puutumatuse tugevdamise kaudu | 1 |
| 2010/C 280/02 | Euroopa andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, mis käsitleb elektri- ja elektroonikaseadmete romusid | 16 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

2010/C 280/01

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb usalduse suurendamist infoühiskonnas andmekaitse ja eraelu puutumatuse tugevdamise kaudu

1

2010/C 280/02

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, mis käsitleb elektri- ja elektroonikaseadmete romusid

16

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 280/03 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhtumid, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 22 |
| 2010/C 280/04 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhtumid, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 26 |
| 2010/C 280/05 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhtumid, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 280/06 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhtumid, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 30 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 280/03

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhtumid, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

22

2010/C 280/04

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhtumid, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

26

2010/C 280/05

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhtumid, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

29

2010/C 280/06

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhtumid, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

30

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 280/07 | Euro vahetuskurss | 31 |
| 2010/C 280/08 | Komisjoni otsus, 14. oktoober 2010, Euroopa Liidu autotööstuse konkurentsivõime ja jätkusuutliku kasvu kõrgetasemelise töörühma CARS 21 uuesti kokkukutsumine | 32 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 280/07

Euro vahetuskurss

31

2010/C 280/08

Komisjoni otsus, 14. oktoober 2010, Euroopa Liidu autotööstuse konkurentsivõime ja jätkusuutliku kasvu kõrgetasemelise töörühma CARS 21 uuesti kokkukutsumine

32

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 280/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  ) | 35 |
| 2010/C 280/10 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  2
  ) | 36 |
| 2010/C 280/11 | Madalmaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2 | 37 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 280/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5927 – BASF/Cognis) (
  2
  )

2

35

2010/C 280/10

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  2
  )

2

36

2010/C 280/11

Madalmaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

37

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2010/C 280/12 | Traditsioonilise nimetuse tunnustamise taotluse avaldamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklile 33, parandus (ELT C 275, 12.10.2010) | 39 |

Parandused

2010/C 280/12

Traditsioonilise nimetuse tunnustamise taotluse avaldamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklile 33, parandus (ELT C 275, 12.10.2010)

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid |
| | (2)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid

1

(2)   EMPs kohaldatav tekst

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 16.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/1

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb usalduse suurendamist infoühiskonnas andmekaitse ja eraelu puutumatuse tugevdamise kaudu

2010/C 280/01

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 16,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 7 ja 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (2),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, (3) eelkõige selle artiklit 41,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) suurendab tohutult meie võimalusi peaaegu igas eluvaldkonnas – tööl, vabal ajal, suhtlemisel ja hariduses. See on määrava tähtsusega tänapäeva infomajanduses ja ühiskonnas tervikuna. |
| --- | --- |

1.

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) suurendab tohutult meie võimalusi peaaegu igas eluvaldkonnas – tööl, vabal ajal, suhtlemisel ja hariduses. See on määrava tähtsusega tänapäeva infomajanduses ja ühiskonnas tervikuna.

| 2. | Euroopa Liit on kõrgetasemelise IKT valdkonnas maailmas esirinnas ja kavatseb seal ka püsida. Selle eesmärgi täitmiseks peaks Euroopa Komisjon peatselt vastu võtma uue Euroopa digitaalse tegevuskava, mis volinik Kroesi sõnul on tema prioriteet (4). |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liit on kõrgetasemelise IKT valdkonnas maailmas esirinnas ja kavatseb seal ka püsida. Selle eesmärgi täitmiseks peaks Euroopa Komisjon peatselt vastu võtma uue Euroopa digitaalse tegevuskava, mis volinik Kroesi sõnul on tema prioriteet (4).

| 3. | Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab IKTga kaasnevat kasu ning on nõus, et EL peaks tegema kõik mis võimalik, et toetada selle arengut ja laialdast kasutamist. Samuti toetab ta täielikult volinike Kroesi ja Redingu seisukohti, mille kohaselt peaksid sellise uue keskkonna keskmes olema üksikisikud (5). Üksikisikutel peaks olema võimalik toetuda IKT suutlikkusele tagada nendega seotud teabe turvalisus ja kontrollida selle kasutamist ning olla seejuures kindel, et digitaalruumis austatakse nende eraelu puutumatuse ja andmekaitseõigusi. Selliste õiguste austamine on tarbija usalduse võitmiseks määrava tähtsusega. Sellist usaldust on omakorda vaja selleks, et kodanikud uued teenused omaks võtaksid (6). |
| --- | --- |

3.

Euroopa andmekaitseinspektor tunnistab IKTga kaasnevat kasu ning on nõus, et EL peaks tegema kõik mis võimalik, et toetada selle arengut ja laialdast kasutamist. Samuti toetab ta täielikult volinike Kroesi ja Redingu seisukohti, mille kohaselt peaksid sellise uue keskkonna keskmes olema üksikisikud (5). Üksikisikutel peaks olema võimalik toetuda IKT suutlikkusele tagada nendega seotud teabe turvalisus ja kontrollida selle kasutamist ning olla seejuures kindel, et digitaalruumis austatakse nende eraelu puutumatuse ja andmekaitseõigusi. Selliste õiguste austamine on tarbija usalduse võitmiseks määrava tähtsusega. Sellist usaldust on omakorda vaja selleks, et kodanikud uued teenused omaks võtaksid (6).

| 4. | ELis on tugev andmekaitse/eraelu puutumatuse õiguslik raamistik, mille põhimõtted jäävad täielikult jõusse ka digitaalajastul. Siiski ei saa käed rüpes istuma jääda. Paljudel juhtudel toob IKT kaasa uusi probleeme, millega pole kehtivas raamistikus arvestatud. Seetõttu on vaja võtta teatavaid meetmeid, et ELi õiguses sätestatud üksikisikute õigused tagaksid jätkuvalt tõhusa kaitse ka sellises uues keskkonnas. |
| --- | --- |

4.

ELis on tugev andmekaitse/eraelu puutumatuse õiguslik raamistik, mille põhimõtted jäävad täielikult jõusse ka digitaalajastul. Siiski ei saa käed rüpes istuma jääda. Paljudel juhtudel toob IKT kaasa uusi probleeme, millega pole kehtivas raamistikus arvestatud. Seetõttu on vaja võtta teatavaid meetmeid, et ELi õiguses sätestatud üksikisikute õigused tagaksid jätkuvalt tõhusa kaitse ka sellises uues keskkonnas.

| 5. | Käesolevas arvamuses arutatakse meetmeid, mida Euroopa Liit võib kas toetada või rakendada, et tagada üksikisikute eraelu puutumatus ja andmekaitse globaliseerunud maailmas, mille üheks juhtivaks jõuks jääb tehnoloogia. Selles käsitletakse seadusandlikke ja muid vahendeid. |
| --- | --- |

5.

Käesolevas arvamuses arutatakse meetmeid, mida Euroopa Liit võib kas toetada või rakendada, et tagada üksikisikute eraelu puutumatus ja andmekaitse globaliseerunud maailmas, mille üheks juhtivaks jõuks jääb tehnoloogia. Selles käsitletakse seadusandlikke ja muid vahendeid.

| 6. | Kõigepealt esitatakse arvamuses ülevaade IKTst kui uuest arengust, mis loob võimalusi, kuid tekitab ka riske, ning seejärel liigutakse edasi vajadusele arvestada praktilisel tasandil andmekaitse ja eraelu puutumatusega juba uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia loomisel (nn eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte). Selle põhimõtte järgimise tagamiseks käsitletakse arvamuses vajadust sätestada eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte andmekaitse õiguslikus raamistikus vähemalt kahel eri viisil. Esiteks võiks selle lisada siduva üldpõhimõttena ning teiseks võiks selle siduda konkreetsete IKT valdkondadega, tutvustades andmekaitse/eraelu puutumatusega seotud konkreetseid riske, mida saab asjakohase tehnilise arhitektuuri ja projekteerimise kaudu vähendada. Sellised valdkonnad on raadiosagedustuvastus, suhtlusvõrgud ja brauserid. Lõpetuseks esitatakse arvamuses soovitused muude vahendite ja põhimõtete kohta, mida võiks IKT valdkonnas üksikisikute eraelu puutumatuse ja andmekaitse tagamiseks kasutada. |
| --- | --- |

6.

Kõigepealt esitatakse arvamuses ülevaade IKTst kui uuest arengust, mis loob võimalusi, kuid tekitab ka riske, ning seejärel liigutakse edasi vajadusele arvestada praktilisel tasandil andmekaitse ja eraelu puutumatusega juba uue info- ja kommunikatsioonitehnoloogia loomisel (nn eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte). Selle põhimõtte järgimise tagamiseks käsitletakse arvamuses vajadust sätestada eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte andmekaitse õiguslikus raamistikus vähemalt kahel eri viisil. Esiteks võiks selle lisada siduva üldpõhimõttena ning teiseks võiks selle siduda konkreetsete IKT valdkondadega, tutvustades andmekaitse/eraelu puutumatusega seotud konkreetseid riske, mida saab asjakohase tehnilise arhitektuuri ja projekteerimise kaudu vähendada. Sellised valdkonnad on raadiosagedustuvastus, suhtlusvõrgud ja brauserid. Lõpetuseks esitatakse arvamuses soovitused muude vahendite ja põhimõtete kohta, mida võiks IKT valdkonnas üksikisikute eraelu puutumatuse ja andmekaitse tagamiseks kasutada.

| 7. | Arvamuses täpsustatakse eespool kirjeldatud teemasid käsitledes teatavaid aspekte, mida on rõhutanud artikli 29 alusel asutatud töörühm oma panuses avalikku arutellu eraelu puutumatuse tuleviku üle (7). Lisaks tuginetakse Euroopa andmekaitseinspektori varasematele arvamustele, nagu 25. juuli 2007. aasta arvamus andmekaitsedirektiivi rakendamise kohta, 20. detsembri 2007. aasta arvamus raadiosagedustuvastuse kohta ning kaks arvamust eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi kohta (8). |
| --- | --- |

7.

Arvamuses täpsustatakse eespool kirjeldatud teemasid käsitledes teatavaid aspekte, mida on rõhutanud artikli 29 alusel asutatud töörühm oma panuses avalikku arutellu eraelu puutumatuse tuleviku üle (7). Lisaks tuginetakse Euroopa andmekaitseinspektori varasematele arvamustele, nagu 25. juuli 2007. aasta arvamus andmekaitsedirektiivi rakendamise kohta, 20. detsembri 2007. aasta arvamus raadiosagedustuvastuse kohta ning kaks arvamust eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi kohta (8).

II.   IKT LOOB UUSI VÕIMALUSI, KUID TOOB KAASA KA UUSI RISKE

| 8. | IKTd on võrreldud teiste oluliste leiutistega maailma ajaloos, näiteks elektriga. Kuigi võib-olla on veel liiga vara hinnata selle tegelikku ajaloolist mõju, on IKT seos arenenud riikide majanduskasvuga ilmselge. IKT on loonud töökohti, toonud majanduslikku kasu ja soodustanud üldist heaolu. IKT mõju pole mitte üksnes majanduslik, vaid sellel on olnud oluline roll ka innovatsiooni ja loomingulisuse arendamises. |
| --- | --- |

8.

IKTd on võrreldud teiste oluliste leiutistega maailma ajaloos, näiteks elektriga. Kuigi võib-olla on veel liiga vara hinnata selle tegelikku ajaloolist mõju, on IKT seos arenenud riikide majanduskasvuga ilmselge. IKT on loonud töökohti, toonud majanduslikku kasu ja soodustanud üldist heaolu. IKT mõju pole mitte üksnes majanduslik, vaid sellel on olnud oluline roll ka innovatsiooni ja loomingulisuse arendamises.

| 9. | Peale selle on IKT muutnud inimeste tööelu ja suhtlemist. Näiteks toetuvad inimesed IKT-le üha enam sotsiaalsetes ja majanduslikes suhetes. Üksikisikute kasutuses on hulgaliselt uusi IKT rakendusi, nagu e-tervis, e-transport, e-valitsus ning uuenduslikud interaktiivsed süsteemid meelelahutuseks ja õppimiseks. |
| --- | --- |

9.

Peale selle on IKT muutnud inimeste tööelu ja suhtlemist. Näiteks toetuvad inimesed IKT-le üha enam sotsiaalsetes ja majanduslikes suhetes. Üksikisikute kasutuses on hulgaliselt uusi IKT rakendusi, nagu e-tervis, e-transport, e-valitsus ning uuenduslikud interaktiivsed süsteemid meelelahutuseks ja õppimiseks.

| 10. | Sellist kasu silmas pidades on kõik Euroopa institutsioonid kinnitanud, et toetavad IKTd kui Euroopa tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks ja Euroopa majanduse taastumise kiirendamiseks vajalikku vahendit. 2009. aasta augustis võttis komisjon vastu Euroopa digitaalse konkurentsivõime aruande (9) ning algatas avaliku arutelu IKT arendamise seisukohalt asjakohaste tulevikustrateegiate üle. 7. detsembril 2009 esitas nõukogu sellesse arutellu oma panuse – dokumendi pealkirjaga „i2010 strateegia järgne strateegia – avatud, keskkonnasõbraliku ja konkurentsivõimelise teadmusühiskonna suunas” (10). Euroopa Parlament võttis äsja vastu aruande, mille eesmärk on anda komisjonile digitaalse tegevuskava kindlaksmääramisel juhtnööre (11). |
| --- | --- |

10.

Sellist kasu silmas pidades on kõik Euroopa institutsioonid kinnitanud, et toetavad IKTd kui Euroopa tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks ja Euroopa majanduse taastumise kiirendamiseks vajalikku vahendit. 2009. aasta augustis võttis komisjon vastu Euroopa digitaalse konkurentsivõime aruande (9) ning algatas avaliku arutelu IKT arendamise seisukohalt asjakohaste tulevikustrateegiate üle. 7. detsembril 2009 esitas nõukogu sellesse arutellu oma panuse – dokumendi pealkirjaga „i2010 strateegia järgne strateegia – avatud, keskkonnasõbraliku ja konkurentsivõimelise teadmusühiskonna suunas” (10). Euroopa Parlament võttis äsja vastu aruande, mille eesmärk on anda komisjonile digitaalse tegevuskava kindlaksmääramisel juhtnööre (11).

| 11. | IKT arenguga kaasnevate võimaluste ja kasudega tekivad ka uued riskid, eelkõige seoses üksikisikute eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsmisega. IKT toob tihti kaasa kogutud, analüüsitud, filtreeritud, edastatud või muul viisil talletatud teabe koguse suurenemise (tihti nii, et üksikisikud seda ei hoomagi) ning seega mitmekordistuvad ka selliste andmetega seotud riskid. |
| --- | --- |

11.

IKT arenguga kaasnevate võimaluste ja kasudega tekivad ka uued riskid, eelkõige seoses üksikisikute eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitsmisega. IKT toob tihti kaasa kogutud, analüüsitud, filtreeritud, edastatud või muul viisil talletatud teabe koguse suurenemise (tihti nii, et üksikisikud seda ei hoomagi) ning seega mitmekordistuvad ka selliste andmetega seotud riskid.

| 12. | Näiteks asendatakse nüüd (teatavatel) tarbetoodetel ribakoodid raadiosagedustuvastuse kiipidega. Uus süsteem peaks olema kasulik nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele, parandades teabe liikumist tarneahelas (vähendades seega vajadust varude järele ja võimaldades teha täpsemaid prognoose jms). Samal ajal aga loob see märgistatud isiklike esemete kaudu murettekitava võimaluse jälitamiseks, mida eri üksused võivad eri eesmärkidel ära kasutada. |
| --- | --- |

12.

Näiteks asendatakse nüüd (teatavatel) tarbetoodetel ribakoodid raadiosagedustuvastuse kiipidega. Uus süsteem peaks olema kasulik nii ettevõtjatele kui ka tarbijatele, parandades teabe liikumist tarneahelas (vähendades seega vajadust varude järele ja võimaldades teha täpsemaid prognoose jms). Samal ajal aga loob see märgistatud isiklike esemete kaudu murettekitava võimaluse jälitamiseks, mida eri üksused võivad eri eesmärkidel ära kasutada.

| 13. | Teine näide on pilvandmetöötlus, mis tähendab põhimõtteliselt majutatud tarbija- ja muude rakendusteenuste osutamist interneti kaudu. Selle kasutusalad ulatuvad fotokogudest, kalendritest, veebimeilidest ja tarbija andmebaasidest keerukamate äriteenusteni. Ettevõtjate ja üksikisikute kasu on ilmne: kulude vähendamine (üksnes lisakulud), sõltumatus asukohast (lihtne juurdepääs teabele kõikjal maailmas), automaatsus (pole vaja spetsiaalseid IT-vahendeid ega tarkvarauuendusi) jms. Samal ajal esineb turvarikkumiste ja häkkimise riske, mis on väga tõelised. Samuti tekitab muret isiklikele andmetele juurdepääsu ja nende üle kontrolli kaotamine. |
| --- | --- |

13.

Teine näide on pilvandmetöötlus, mis tähendab põhimõtteliselt majutatud tarbija- ja muude rakendusteenuste osutamist interneti kaudu. Selle kasutusalad ulatuvad fotokogudest, kalendritest, veebimeilidest ja tarbija andmebaasidest keerukamate äriteenusteni. Ettevõtjate ja üksikisikute kasu on ilmne: kulude vähendamine (üksnes lisakulud), sõltumatus asukohast (lihtne juurdepääs teabele kõikjal maailmas), automaatsus (pole vaja spetsiaalseid IT-vahendeid ega tarkvarauuendusi) jms. Samal ajal esineb turvarikkumiste ja häkkimise riske, mis on väga tõelised. Samuti tekitab muret isiklikele andmetele juurdepääsu ja nende üle kontrolli kaotamine.

| 14. | Muude IKT rakendusi kasutavate valdkondade puhul on samuti tõendatud, et kasuga kaasnevad ka riskid. Võtkem näiteks e-tervise, millega on võimalik suurendada tõhusust, vähendada kulusid, edendada juurdepääsu ja parandada tervishoiuteenuste üldist kvaliteeti. Siiski kerkib e-tervisega seoses tihti esile e-tervise teabe teisese kasutamise seaduslikkuse küsimus, mispuhul tuleb hoolikalt analüüsida igasuguse võimaliku teisese kasutuse eesmärke (12). Pealegi on elektrooniliste terviseandmete järjest laialdasemal kasutamisel süsteeme pidevalt saatnud skandaalid, mis näitavad, et elektroonilistesse tervisefailidesse on paljudel juhtudel sisse häkitud. |
| --- | --- |

14.

Muude IKT rakendusi kasutavate valdkondade puhul on samuti tõendatud, et kasuga kaasnevad ka riskid. Võtkem näiteks e-tervise, millega on võimalik suurendada tõhusust, vähendada kulusid, edendada juurdepääsu ja parandada tervishoiuteenuste üldist kvaliteeti. Siiski kerkib e-tervisega seoses tihti esile e-tervise teabe teisese kasutamise seaduslikkuse küsimus, mispuhul tuleb hoolikalt analüüsida igasuguse võimaliku teisese kasutuse eesmärke (12). Pealegi on elektrooniliste terviseandmete järjest laialdasemal kasutamisel süsteeme pidevalt saatnud skandaalid, mis näitavad, et elektroonilistesse tervisefailidesse on paljudel juhtudel sisse häkitud.

| 15. | Kokkuvõttes võib öelda, et isegi pärast õigete hinnangute andmist ja vajalike meetmete kohaldamist säilib tõenäoliselt teatav risk. Absoluutselt riskivaba olukord oleks ebarealistlik. Nagu on kirjeldatud allpool, saab ja tuleb siiski rakendada meetmeid sellise riski piiramiseks piisaval määral. |
| --- | --- |

15.

Kokkuvõttes võib öelda, et isegi pärast õigete hinnangute andmist ja vajalike meetmete kohaldamist säilib tõenäoliselt teatav risk. Absoluutselt riskivaba olukord oleks ebarealistlik. Nagu on kirjeldatud allpool, saab ja tuleb siiski rakendada meetmeid sellise riski piiramiseks piisaval määral.

III.   ERAELU KAVANDATUD PUUTUMATUS KUI PÕHIVAHEND ÜKSIKISIKUTE USALDUSE SUURENDAMISEKS IKT VASTU

| 16. | IKT võimalikku kasu saab praktikas ära kasutada üksnes juhul, kui sellega suudetakse tekitada usaldust – teisisõnu, kui suudetakse tagada, et kasutaja on valmis IKT-le selle omadusi ja kasu arvesse võttes tuginema. Sellist usaldust on võimalik võita üksnes juhul, kui IKT on usaldusväärne, turvaline, allub üksikisikute juhtimisele ja tagatud on isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse. |
| --- | --- |

16.

IKT võimalikku kasu saab praktikas ära kasutada üksnes juhul, kui sellega suudetakse tekitada usaldust – teisisõnu, kui suudetakse tagada, et kasutaja on valmis IKT-le selle omadusi ja kasu arvesse võttes tuginema. Sellist usaldust on võimalik võita üksnes juhul, kui IKT on usaldusväärne, turvaline, allub üksikisikute juhtimisele ja tagatud on isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse.

| 17. | Eespool kirjeldatud laialt levinud riskid ja häired õõnestavad tõenäoliselt kasutaja usaldust infoühiskonna vastu, eelkõige juhul, kui need hõlmavad üksikisikute eraelu puutumatust kahjustavat isikuandmete kuritarvitamist või turvarikkumist. See võib tõsiselt ohustada IKT arengut ja sellega kaasnevat võimalikku kasu. |
| --- | --- |

17.

Eespool kirjeldatud laialt levinud riskid ja häired õõnestavad tõenäoliselt kasutaja usaldust infoühiskonna vastu, eelkõige juhul, kui need hõlmavad üksikisikute eraelu puutumatust kahjustavat isikuandmete kuritarvitamist või turvarikkumist. See võib tõsiselt ohustada IKT arengut ja sellega kaasnevat võimalikku kasu.

| 18. | Lahendus sellistele eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud riskidele ei ole siiski IKT kõrvaldamine, välistamine või selle kasutamisest või edendamisest keeldumine. See ei oleks teostatav ega realistlik; see takistaks üksikisikutel kasutamast IKT hüvesid ja piiraks tõsiselt võimalikku üldist kasu. |
| --- | --- |

18.

Lahendus sellistele eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud riskidele ei ole siiski IKT kõrvaldamine, välistamine või selle kasutamisest või edendamisest keeldumine. See ei oleks teostatav ega realistlik; see takistaks üksikisikutel kasutamast IKT hüvesid ja piiraks tõsiselt võimalikku üldist kasu.

| 19. | Euroopa andmekaitseinspektor peab positiivsemaks lahenduseks seda, et IKT kavandamisel ja arendamisel võetakse arvesse eraelu puutumatust ja andmekaitset. Seetõttu on äärmiselt oluline, et eraelu puutumatus ja andmekaitse moodustaksid osa tehnoloogia kogu elutsüklist alates väga varasest projekteerimisetapist kuni nende lõpliku rakendamise, kasutamise ja viimaks kõrvaldamiseni. Sellele osutatakse tavaliselt kui eraelu kavandatud puutumatusele ja seda käsitletakse täpsemalt allpool. |
| --- | --- |

19.

Euroopa andmekaitseinspektor peab positiivsemaks lahenduseks seda, et IKT kavandamisel ja arendamisel võetakse arvesse eraelu puutumatust ja andmekaitset. Seetõttu on äärmiselt oluline, et eraelu puutumatus ja andmekaitse moodustaksid osa tehnoloogia kogu elutsüklist alates väga varasest projekteerimisetapist kuni nende lõpliku rakendamise, kasutamise ja viimaks kõrvaldamiseni. Sellele osutatakse tavaliselt kui eraelu kavandatud puutumatusele ja seda käsitletakse täpsemalt allpool.

| 20. | Eraelu kavandatud puutumatus võib sõltuvalt konkreetsest juhtumist või rakendusest hõlmata mitmesuguseid meetmeid. Teatavatel juhtudel võib näiteks olla vajalik isikuandmete kõrvaldamine/nende mahu vähendamine või mittevajaliku ja/või soovimatu töötlemise takistamine. Teistel juhtudel võib eraelu kavandatud puutumatus hõlmata selliste vahendite pakkumist, mis suurendavad üksikisikute kontrolli oma isikuandmete üle. Selliseid meetmeid tuleks kaaluda, kui kindlaks on määratud standardid ja/või parim tava. Need võib ühendada ka info- ja kommunikatsioonisüsteemide arhitektuuri või isikuandmeid töötlevate üksuste struktuurse korraldusega. |
| --- | --- |

20.

Eraelu kavandatud puutumatus võib sõltuvalt konkreetsest juhtumist või rakendusest hõlmata mitmesuguseid meetmeid. Teatavatel juhtudel võib näiteks olla vajalik isikuandmete kõrvaldamine/nende mahu vähendamine või mittevajaliku ja/või soovimatu töötlemise takistamine. Teistel juhtudel võib eraelu kavandatud puutumatus hõlmata selliste vahendite pakkumist, mis suurendavad üksikisikute kontrolli oma isikuandmete üle. Selliseid meetmeid tuleks kaaluda, kui kindlaks on määratud standardid ja/või parim tava. Need võib ühendada ka info- ja kommunikatsioonisüsteemide arhitektuuri või isikuandmeid töötlevate üksuste struktuurse korraldusega.

III.1.   IKT eri valdkondades kohaldatav eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte ja selle mõju

| 21. | Eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte on vajalik paljudes eri IKT valdkondades. Näiteks tervishoiusektor tugineb järjest enam IKT infrastruktuuridele, mis sisaldavad tihti patsientide terviseandmete tsentraliseeritud säilitamist. Eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte kohaldamiseks tervishoiusektoris oleks vaja hinnata eri meetmete sobilikkust. Sellised meetmed võivad olla tsentraalselt salvestatud andmete minimeerimise võimalus või piirdumine indeksiga, krüptimisvahendite kasutamine, juurdepääsuõiguste andmine rangelt teadmisvajaduse alusel, andmete anonüümseks muutmine nende kasutuks muutumisel jms. |
| --- | --- |

21.

Eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte on vajalik paljudes eri IKT valdkondades. Näiteks tervishoiusektor tugineb järjest enam IKT infrastruktuuridele, mis sisaldavad tihti patsientide terviseandmete tsentraliseeritud säilitamist. Eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte kohaldamiseks tervishoiusektoris oleks vaja hinnata eri meetmete sobilikkust. Sellised meetmed võivad olla tsentraalselt salvestatud andmete minimeerimise võimalus või piirdumine indeksiga, krüptimisvahendite kasutamine, juurdepääsuõiguste andmine rangelt teadmisvajaduse alusel, andmete anonüümseks muutmine nende kasutuks muutumisel jms.

| 22. | Samamoodi kasutatakse transpordisüsteemides standardina järjest enam kõrgetasemelisi IKT rakendusi, mis suhtlevad sõiduki ja keskkonnaga eri eesmärkide ja funktsioonide täitmiseks. Näiteks varustatakse autosid üha rohkem uute IKT funktsioonidega (GPS, GSM, sensorivõrk jms), mis määravad asukoha kõrval reaalajas kindlaks ka autode tehnilised tingimused. Seda teavet saab kasutada näiteks kehtiva maanteemaksusüsteemi asendamiseks kasutusest sõltuva maanteemaksuga. Eraelu kavandatud puutumatuse kohaldamine selliste süsteemide arhitektuuri kavandamisel peaks toetama seda, et isikuandmeid töödeldakse ja edastatakse nii vähe kui võimalik (13). Seda põhimõtet järgides tuleks tsentraliseeritud arhitektuuridele eelistada detsentraliseeritud või poolenisti detsentraliseeritud arhitektuure, millega piirataks andmete avalikustamist keskpunktile. |
| --- | --- |

22.

Samamoodi kasutatakse transpordisüsteemides standardina järjest enam kõrgetasemelisi IKT rakendusi, mis suhtlevad sõiduki ja keskkonnaga eri eesmärkide ja funktsioonide täitmiseks. Näiteks varustatakse autosid üha rohkem uute IKT funktsioonidega (GPS, GSM, sensorivõrk jms), mis määravad asukoha kõrval reaalajas kindlaks ka autode tehnilised tingimused. Seda teavet saab kasutada näiteks kehtiva maanteemaksusüsteemi asendamiseks kasutusest sõltuva maanteemaksuga. Eraelu kavandatud puutumatuse kohaldamine selliste süsteemide arhitektuuri kavandamisel peaks toetama seda, et isikuandmeid töödeldakse ja edastatakse nii vähe kui võimalik (13). Seda põhimõtet järgides tuleks tsentraliseeritud arhitektuuridele eelistada detsentraliseeritud või poolenisti detsentraliseeritud arhitektuure, millega piirataks andmete avalikustamist keskpunktile.

| 23. | Need näited näitavad, et kui info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on üles ehitatud eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte kohaselt, võivad eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud riskid olla tublisti väiksemad. |
| --- | --- |

23.

Need näited näitavad, et kui info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on üles ehitatud eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte kohaselt, võivad eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud riskid olla tublisti väiksemad.

III.2.   Eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet rakendavat IKTd ei kasutata piisavalt

| 24. | Oluline küsimus on see, kas ettevõtjad, IKT tootjad/pakkujad ja vastutavad andmetöötlejad on huvitatud eraelu kavandatud puutumatuse turustamisest ja rakendamisest IKTs. Siinjuures on oluline hinnata ka nõudlust eraelu kavandatud puutumatuse järele. |
| --- | --- |

24.

Oluline küsimus on see, kas ettevõtjad, IKT tootjad/pakkujad ja vastutavad andmetöötlejad on huvitatud eraelu kavandatud puutumatuse turustamisest ja rakendamisest IKTs. Siinjuures on oluline hinnata ka nõudlust eraelu kavandatud puutumatuse järele.

| 25. | 2007. aastal andis komisjon välja teatise, milles kutsuti ettevõtjaid üles kasutama oma innovatsioonivõimekust eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate loomiseks ja rakendamiseks, et parandada niiviisi eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitset kohe arendamistsükli algusest peale (14). |
| --- | --- |

25.

2007. aastal andis komisjon välja teatise, milles kutsuti ettevõtjaid üles kasutama oma innovatsioonivõimekust eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate loomiseks ja rakendamiseks, et parandada niiviisi eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitset kohe arendamistsükli algusest peale (14).

| 26. | Praegu näitavad kättesaadavad tõendid aga, et IKT tootjad ega vastutavad andmetöötlejad (ei era- ega avalikus sektoris) ei ole suutnud järjepidevalt rakendada või turustada eraelu kavandatud puutumatust. Esitatud on mitmesuguseid põhjuseid, nagu majanduslike soodustuste või institutsionaalse toe puudumine, ebapiisav nõudlus jms (15). |
| --- | --- |

26.

Praegu näitavad kättesaadavad tõendid aga, et IKT tootjad ega vastutavad andmetöötlejad (ei era- ega avalikus sektoris) ei ole suutnud järjepidevalt rakendada või turustada eraelu kavandatud puutumatust. Esitatud on mitmesuguseid põhjuseid, nagu majanduslike soodustuste või institutsionaalse toe puudumine, ebapiisav nõudlus jms (15).

| 27. | Samas on nõudlus eraelu kavandatud puutumatuse järele olnud suhteliselt väike. IKT toodete ja teenuste kasutajad võivad õigusega eeldada, et nende eraelu puutumatus ja isikuandmed on de facto kaitstud, kuigi paljudel juhtudel see nii ei ole. Mõnel juhul ei ole neil lihtsalt võimalik enda või teiste isikuandmete kaitsmiseks vajalikke turvameetmeid võtta. Paljudel juhtudel on see tingitud asjaolust, et nad ei ole riskidest täielikult ega isegi mitte osaliselt teadlikud. Näiteks ei hooli noored üldiselt suhtlusvõrkudes isikliku teabe esitamisel eraelu puutumatusega seotud riskidest ja jätavad privaatsusseaded tihti tähelepanuta. Teised kasutajad võivad olla küll riskidest teadlikud, kuid neil puuduvad tehnilised oskused kaitsetehnoloogiate rakendamiseks. Sellised kaitsetehnoloogiad on näiteks internetiühenduse kaitsmine või brauseri seadete muutmine, et minimeerida veebikasutuse jälgimisel põhinevat profileerimist. |
| --- | --- |

27.

Samas on nõudlus eraelu kavandatud puutumatuse järele olnud suhteliselt väike. IKT toodete ja teenuste kasutajad võivad õigusega eeldada, et nende eraelu puutumatus ja isikuandmed on de facto kaitstud, kuigi paljudel juhtudel see nii ei ole. Mõnel juhul ei ole neil lihtsalt võimalik enda või teiste isikuandmete kaitsmiseks vajalikke turvameetmeid võtta. Paljudel juhtudel on see tingitud asjaolust, et nad ei ole riskidest täielikult ega isegi mitte osaliselt teadlikud. Näiteks ei hooli noored üldiselt suhtlusvõrkudes isikliku teabe esitamisel eraelu puutumatusega seotud riskidest ja jätavad privaatsusseaded tihti tähelepanuta. Teised kasutajad võivad olla küll riskidest teadlikud, kuid neil puuduvad tehnilised oskused kaitsetehnoloogiate rakendamiseks. Sellised kaitsetehnoloogiad on näiteks internetiühenduse kaitsmine või brauseri seadete muutmine, et minimeerida veebikasutuse jälgimisel põhinevat profileerimist.

| 28. | Eraelu puutumatuse kaitsmise ja andmekaitsega seotud riskid on aga väga tõelised. Kui eraelu puutumatuse ja andmekaitsega ei arvestata algusest peale, on tihti liiga hilja süsteeme parandada ja see on majanduslikult liiga tülikas, samuti ei ole enam võimalik hüvitada juba tehtud kahju. Andmekaitsega seotud rikkumiste kasvav arv viimastel aastatel on probleemi seisukohast kõnekas ning kinnitab eraelu kavandatud puutumatuse vajalikkust. |
| --- | --- |

28.

Eraelu puutumatuse kaitsmise ja andmekaitsega seotud riskid on aga väga tõelised. Kui eraelu puutumatuse ja andmekaitsega ei arvestata algusest peale, on tihti liiga hilja süsteeme parandada ja see on majanduslikult liiga tülikas, samuti ei ole enam võimalik hüvitada juba tehtud kahju. Andmekaitsega seotud rikkumiste kasvav arv viimastel aastatel on probleemi seisukohast kõnekas ning kinnitab eraelu kavandatud puutumatuse vajalikkust.

| 29. | Eespool kirjeldatu näitab selgelt, et isikuandmete töötlemiseks ettenähtud IKT tootjad ja pakkujad peaksid koos vastutavate andmetöötlejatega vastutama selle eest, et asjaomased tehnoloogiad projekteeritaks koos sisseehitatud andmekaitse ja eraelu puutumatuse kaitsemeetmetega. Paljudel juhtudel tähendab see, et need tuleks kavandada nii, et vaikeseaded tagaksid eraelu puutumatuse. |
| --- | --- |

29.

Eespool kirjeldatu näitab selgelt, et isikuandmete töötlemiseks ettenähtud IKT tootjad ja pakkujad peaksid koos vastutavate andmetöötlejatega vastutama selle eest, et asjaomased tehnoloogiad projekteeritaks koos sisseehitatud andmekaitse ja eraelu puutumatuse kaitsemeetmetega. Paljudel juhtudel tähendab see, et need tuleks kavandada nii, et vaikeseaded tagaksid eraelu puutumatuse.

| 30. | Selle taustal peame kaaluma, milliseid samme peaksid poliitikakujundajad astuma, et edendada IKT arendamises eraelu kavandatud puutumatust. Esiteks tuleb küsida, kas kehtiv andmekaitse õiguslik raamistik sisaldab piisavaid sätteid selleks, et nii vastutavad andmetöötlejad kui ka tootjad/arendajad rakendaksid eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet. Teiseks on vaja arutada, mida tuleks Euroopa digitaalse tegevuskava raames teha selleks, et tarbija hakkaks IKT sektorit usaldama. |
| --- | --- |

30.

Selle taustal peame kaaluma, milliseid samme peaksid poliitikakujundajad astuma, et edendada IKT arendamises eraelu kavandatud puutumatust. Esiteks tuleb küsida, kas kehtiv andmekaitse õiguslik raamistik sisaldab piisavaid sätteid selleks, et nii vastutavad andmetöötlejad kui ka tootjad/arendajad rakendaksid eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet. Teiseks on vaja arutada, mida tuleks Euroopa digitaalse tegevuskava raames teha selleks, et tarbija hakkaks IKT sektorit usaldama.

IV.   ERAELU KAVANDATUD PUUTUMATUSE PÕHIMÕTTE LISAMINE ELi ÕIGUSESSE JA POLIITIKASSE

IV.1.   Kehtiv andmekaitse ja eraelu puutumatuse õiguslik raamistik

| 31. | Direktiivi 95/46/EÜ, (16) direktiivi 2002/58/EÜ (17) ning Euroopa Inimõiguste Kohtu (18) ja Euroopa Kohtu praktikaga on ELis sätestatud üksikasjalik andmekaitse ja eraelu puutumatuse raamistik. |
| --- | --- |

31.

Direktiivi 95/46/EÜ, (16) direktiivi 2002/58/EÜ (17) ning Euroopa Inimõiguste Kohtu (18) ja Euroopa Kohtu praktikaga on ELis sätestatud üksikasjalik andmekaitse ja eraelu puutumatuse raamistik.

| 32. | Andmekaitsedirektiivi kohaldatakse „iga isikuandmetega tehtava toimingu või toimingute kogumi” suhtes (kogumine, salvestamine, avalikustamine jms). Sellega nõutakse isikuandmete töötlejatelt (vastutavad andmetöötlejad) teatavate põhimõtete järgimist ja kohustuste täitmist. Selles sätestatakse üksikisikute õigused, nagu isiku õigus tema kohta käiva teabega tutvuda. Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis käsitletakse eraelu puutumatuse kaitsmist elektroonilise side sektoris (19). |
| --- | --- |

32.

Andmekaitsedirektiivi kohaldatakse „iga isikuandmetega tehtava toimingu või toimingute kogumi” suhtes (kogumine, salvestamine, avalikustamine jms). Sellega nõutakse isikuandmete töötlejatelt (vastutavad andmetöötlejad) teatavate põhimõtete järgimist ja kohustuste täitmist. Selles sätestatakse üksikisikute õigused, nagu isiku õigus tema kohta käiva teabega tutvuda. Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis käsitletakse eraelu puutumatuse kaitsmist elektroonilise side sektoris (19).

| 33. | Kehtivas andmekaitsedirektiivis ei esitatud selgesõnalist nõuet eraelu kavandatud puutumatuse kohta. Siiski sisaldab see sätteid, millega võidakse eri olukordades kaudselt nõuda eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte rakendamist. Eelkõige artiklis 17 nõutakse, et vastutav töötleja peab rakendama vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid kaitsmaks isikuandmeid ebaseadusliku töötlemise eest (20). Seega käsitletakse eraelu kavandatud puutumatust väga üldistatult. Pealegi on direktiivi sätted suunatud peamiselt vastutavatele andmetöötlejatele ja nende teostatavale isikuandmete töötlemisele. Nendes ei nõuta selgesõnaliselt, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia peab vastama eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitlevatele nõuetele – sel juhul peaks direktiiv käsitlema ka IKT projekteerijaid ja tootjaid, sealhulgas standardimisetapi tegevust. |
| --- | --- |

33.

Kehtivas andmekaitsedirektiivis ei esitatud selgesõnalist nõuet eraelu kavandatud puutumatuse kohta. Siiski sisaldab see sätteid, millega võidakse eri olukordades kaudselt nõuda eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte rakendamist. Eelkõige artiklis 17 nõutakse, et vastutav töötleja peab rakendama vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid kaitsmaks isikuandmeid ebaseadusliku töötlemise eest (20). Seega käsitletakse eraelu kavandatud puutumatust väga üldistatult. Pealegi on direktiivi sätted suunatud peamiselt vastutavatele andmetöötlejatele ja nende teostatavale isikuandmete töötlemisele. Nendes ei nõuta selgesõnaliselt, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia peab vastama eraelu puutumatust ja andmekaitset käsitlevatele nõuetele – sel juhul peaks direktiiv käsitlema ka IKT projekteerijaid ja tootjaid, sealhulgas standardimisetapi tegevust.

| 34. | Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv on selgesõnalisem. Artikli 14 lõikes 3 sätestatakse, et „vajaduse korral võib vastu võtta meetmed tagamaks, et lõppseadmete konstrueerimine on kooskõlas kasutajate õigusega kaitsta oma isikuandmeid ja kontrollida nende kasutamist vastavalt direktiivile 1999/5/EÜ ja nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsusele 97/95/EMÜ standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas”. Seda sätet ei ole aga kunagi kasutatud (21). |
| --- | --- |

34.

Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv on selgesõnalisem. Artikli 14 lõikes 3 sätestatakse, et „vajaduse korral võib vastu võtta meetmed tagamaks, et lõppseadmete konstrueerimine on kooskõlas kasutajate õigusega kaitsta oma isikuandmeid ja kontrollida nende kasutamist vastavalt direktiivile 1999/5/EÜ ja nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsusele 97/95/EMÜ standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas”. Seda sätet ei ole aga kunagi kasutatud (21).

| 35. | Kuigi kahe direktiivi eespool kirjeldatud sätted aitavad eraelu kavandatud puutumatust edendada, siis praktikas ei ole neist seni piisanud selleks, et hõlmata IKTsse eraelu puutumatus. |
| --- | --- |

35.

Kuigi kahe direktiivi eespool kirjeldatud sätted aitavad eraelu kavandatud puutumatust edendada, siis praktikas ei ole neist seni piisanud selleks, et hõlmata IKTsse eraelu puutumatus.

| 36. | Eespool kirjeldatud olukorra tagajärjena ei nõuta õigusaktidega piisavalt täpselt, et IKT projekteerimisel austataks eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet. Samuti ei ole andmekaitseasutustel piisavalt volitusi eraelu kavandatud puutumatuse integreerimise tagamiseks. Tagajärjeks on ebatõhusus. Näiteks võivad andmekaitseasutused kehtestada sanktsioone suutmatuse eest vastata üksikisikute esitatud taotlustele andmetega tutvumiseks ning neil on pädevus nõuda teatavate meetmete rakendamist ebaseadusliku andmetöötluse vältimiseks. Siiski ei ole alati piisavalt selge, kas nende volitused lubavad neil nõuda, et süsteem oleks projekteeritud üksikisikute andmekaitseõigusi toetaval viisil (22). Näiteks ei ole kehtivate õigusnormide alusel selge, kas võib nõuda, et infosüsteemi arhitektuur projekteeritaks nii, et see toetaks ettevõtjate suutlikkust vastata üksikisikute esitatud taotlustele andmetega tutvumiseks, nii et selliseid taotlusi saaks käsitleda automaatselt ja kiiremini. Kui tehnoloogiat hakatakse aga muutma hiljem, kui see on juba välja töötatud või kasutusele võetud, võib tagajärjeks olla mitteterviklik lahendus, mis ei tööta korralikult ning on ka majanduslikult koormav. |
| --- | --- |

36.

Eespool kirjeldatud olukorra tagajärjena ei nõuta õigusaktidega piisavalt täpselt, et IKT projekteerimisel austataks eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet. Samuti ei ole andmekaitseasutustel piisavalt volitusi eraelu kavandatud puutumatuse integreerimise tagamiseks. Tagajärjeks on ebatõhusus. Näiteks võivad andmekaitseasutused kehtestada sanktsioone suutmatuse eest vastata üksikisikute esitatud taotlustele andmetega tutvumiseks ning neil on pädevus nõuda teatavate meetmete rakendamist ebaseadusliku andmetöötluse vältimiseks. Siiski ei ole alati piisavalt selge, kas nende volitused lubavad neil nõuda, et süsteem oleks projekteeritud üksikisikute andmekaitseõigusi toetaval viisil (22). Näiteks ei ole kehtivate õigusnormide alusel selge, kas võib nõuda, et infosüsteemi arhitektuur projekteeritaks nii, et see toetaks ettevõtjate suutlikkust vastata üksikisikute esitatud taotlustele andmetega tutvumiseks, nii et selliseid taotlusi saaks käsitleda automaatselt ja kiiremini. Kui tehnoloogiat hakatakse aga muutma hiljem, kui see on juba välja töötatud või kasutusele võetud, võib tagajärjeks olla mitteterviklik lahendus, mis ei tööta korralikult ning on ka majanduslikult koormav.

| 37. | Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt, mis ühtib artikli 29 alusel asutatud töörühma omaga, (23) on praeguses õiguslikus raamistikus ruumi eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte selgesõnalisemaks tunnustamiseks. |
| --- | --- |

37.

Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kohaselt, mis ühtib artikli 29 alusel asutatud töörühma omaga, (23) on praeguses õiguslikus raamistikus ruumi eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte selgesõnalisemaks tunnustamiseks.

IV.2.   Eraelu kavandatud puutumatuse integreerimine eri tasanditel

| 38. | Eespool kirjeldatu alusel soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonile nelja meedet:






  a) | teha ettepanek lisada andmekaitse õiguslikku raamistikku eraelu kavandatud puutumatust käsitlev üldsäte; |
| --- | --- | --- |

38.

Eespool kirjeldatu alusel soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonile nelja meedet:

a)

teha ettepanek lisada andmekaitse õiguslikku raamistikku eraelu kavandatud puutumatust käsitlev üldsäte;

| b) | täpsustada asjaomast üldsätet konkreetsetes sätetes, kui eri sektorite kohta pakutakse välja konkreetsed õigusaktid. Sellised konkreetsed sätted võib juba praegu lisada õigusaktidesse andmekaitsedirektiivi artikli 17 (ja muude kehtivate õigusaktide) alusel; |
| --- | --- |

b)

täpsustada asjaomast üldsätet konkreetsetes sätetes, kui eri sektorite kohta pakutakse välja konkreetsed õigusaktid. Sellised konkreetsed sätted võib juba praegu lisada õigusaktidesse andmekaitsedirektiivi artikli 17 (ja muude kehtivate õigusaktide) alusel;

| c) | lisada eraelu kavandatud puutumatus juhtpõhimõttena Euroopa digitaalsesse tegevuskavva; |
| --- | --- |

c)

lisada eraelu kavandatud puutumatus juhtpõhimõttena Euroopa digitaalsesse tegevuskavva;

| d) | lisada eraelu kavandatud puutumatus põhimõttena muudesse ELi algatustesse (peamiselt sellistesse, mis ei ole seadusandlikud). |
| --- | --- |

d)

lisada eraelu kavandatud puutumatus põhimõttena muudesse ELi algatustesse (peamiselt sellistesse, mis ei ole seadusandlikud).

Eraelu kavandatud puutumatust käsitlev üldsäte

| 39. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte ühemõtteliselt ja selgesõnaliselt kehtivasse andmekaitse õiguslikku raamistikku. See muudaks eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte tugevamaks, selgemaks ning kohustaks seda tõhusalt rakendama, suurendades seejuures ka täitevasutuste õigusi nõuda praktikas selle de facto kohaldamist. See on eriti oluline eespool kirjeldatud asjaolusid silmas pidades. Põhimõte ei ole üksnes oluline usalduse suurendamise vahend, vaid sellega motiveeritaks ka sidusrühmi rakendama eraelu kavandatud puutumatust ja tugevdataks kehtivas õiguslikus raamistikus ette nähtud kaitsemeetmeid. |
| --- | --- |

39.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte ühemõtteliselt ja selgesõnaliselt kehtivasse andmekaitse õiguslikku raamistikku. See muudaks eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte tugevamaks, selgemaks ning kohustaks seda tõhusalt rakendama, suurendades seejuures ka täitevasutuste õigusi nõuda praktikas selle de facto kohaldamist. See on eriti oluline eespool kirjeldatud asjaolusid silmas pidades. Põhimõte ei ole üksnes oluline usalduse suurendamise vahend, vaid sellega motiveeritaks ka sidusrühmi rakendama eraelu kavandatud puutumatust ja tugevdataks kehtivas õiguslikus raamistikus ette nähtud kaitsemeetmeid.

| 40. | Ettepanek tugineb artikli 29 alusel asutatud töörühma soovitusele lisada eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte üldpõhimõttena andmekaitse õiguslikku raamistikku, eelkõige andmekaitsedirektiivi. Artikli 29 alusel asutatud töörühm on märkinud: „See põhimõte peaks olema siduv tehnoloogia projekteerijatele ja tootjatele, samuti vastutavatele andmetöötlejatele, kes peavad tegema otsuseid IKT hankimise ja kasutamise kohta. Nad peaksid olema kohustatud arvestama andmete tehnoloogilise kaitsmisega juba infotehnoloogiliste menetluste ja süsteemide kavandamise etapis. Selliste süsteemide või teenuste osutajad ning vastutavad andmetöötlejad peaksid tõendama, et on võtnud kõik vajalikud meetmed asjaomaste nõuete täitmiseks.” |
| --- | --- |

40.

Ettepanek tugineb artikli 29 alusel asutatud töörühma soovitusele lisada eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte üldpõhimõttena andmekaitse õiguslikku raamistikku, eelkõige andmekaitsedirektiivi. Artikli 29 alusel asutatud töörühm on märkinud: „See põhimõte peaks olema siduv tehnoloogia projekteerijatele ja tootjatele, samuti vastutavatele andmetöötlejatele, kes peavad tegema otsuseid IKT hankimise ja kasutamise kohta. Nad peaksid olema kohustatud arvestama andmete tehnoloogilise kaitsmisega juba infotehnoloogiliste menetluste ja süsteemide kavandamise etapis. Selliste süsteemide või teenuste osutajad ning vastutavad andmetöötlejad peaksid tõendama, et on võtnud kõik vajalikud meetmed asjaomaste nõuete täitmiseks.”

| 41. | Euroopa andmekaitseinspektor peab positiivseks ka seda, et volinik Viviane Reding rõhutas andmekaitsedirektiivi läbivaatamisest teatades eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte tähtsust (24). |
| --- | --- |

41.

Euroopa andmekaitseinspektor peab positiivseks ka seda, et volinik Viviane Reding rõhutas andmekaitsedirektiivi läbivaatamisest teatades eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte tähtsust (24).

| 42. | Seda silmas pidades tuleks käsitleda sellise reguleerimise sisulisi aspekte. Esmalt on tähtis, et eraelu kavandatud puutumatuse üldpõhimõte oleks tehnoloogia seisukohast neutraalne. Põhimõtte eesmärk ei peaks olema tehnoloogia reguleerimine, mis tähendab, et sellega ei tohiks kindlaks määrata konkreetseid tehnilisi lahendusi. Selle asemel tuleks nõuda, et kehtivad eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtted integreeritaks info- ja kommunikatsioonisüsteemidesse ja -lahendustesse. See võimaldaks sidusrühmadel, tootjatel, vastutavatel andmetöötlejatel ja andmekaitseametnikel tõlgendada põhimõtte tähendust iga juhtumi puhul eraldi. Teiseks, põhimõtte järgimine peaks olema kohustuslik eri etappides alates standardite koostamisest ja arhitektuuri kavandamisest kuni vastutava andmetöötleja kätte jõudmiseni. |
| --- | --- |

42.

Seda silmas pidades tuleks käsitleda sellise reguleerimise sisulisi aspekte. Esmalt on tähtis, et eraelu kavandatud puutumatuse üldpõhimõte oleks tehnoloogia seisukohast neutraalne. Põhimõtte eesmärk ei peaks olema tehnoloogia reguleerimine, mis tähendab, et sellega ei tohiks kindlaks määrata konkreetseid tehnilisi lahendusi. Selle asemel tuleks nõuda, et kehtivad eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtted integreeritaks info- ja kommunikatsioonisüsteemidesse ja -lahendustesse. See võimaldaks sidusrühmadel, tootjatel, vastutavatel andmetöötlejatel ja andmekaitseametnikel tõlgendada põhimõtte tähendust iga juhtumi puhul eraldi. Teiseks, põhimõtte järgimine peaks olema kohustuslik eri etappides alates standardite koostamisest ja arhitektuuri kavandamisest kuni vastutava andmetöötleja kätte jõudmiseni.

Konkreetsete õigusaktide sätted

| 43. | Praegustesse ja tulevastesse õigusaktidesse tuleb lisada eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte, tuginedes kehtivale õiguslikule raamistikule ja eespool kavandatud üldsättele, kui see vastu võetakse. Näiteks on praeguste intelligentseid transpordisüsteeme käsitlevate algatuste kohaselt komisjonil esialgne erivastutus seoses meetmete, standardimisalgatuste, menetluste ja parima tava kindlaksmääramisega. Nende ülesannete täitmisel peaks juhtpõhimõtteks olema eraelu kavandatud puutumatus. |
| --- | --- |

43.

Praegustesse ja tulevastesse õigusaktidesse tuleb lisada eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte, tuginedes kehtivale õiguslikule raamistikule ja eespool kavandatud üldsättele, kui see vastu võetakse. Näiteks on praeguste intelligentseid transpordisüsteeme käsitlevate algatuste kohaselt komisjonil esialgne erivastutus seoses meetmete, standardimisalgatuste, menetluste ja parima tava kindlaksmääramisega. Nende ülesannete täitmisel peaks juhtpõhimõtteks olema eraelu kavandatud puutumatus.

| 44. | Euroopa andmekaitseinspektor märgib samuti, et eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte on iseäranis tähtis ka vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, eelkõige seoses teabe haldamise strateegia eesmärkidega, mis on kindlaks määratud Stockholmi programmis (25). Oma arvamuses Stockholmi programmi kohta rõhutas Euroopa andmekaitseinspektor, et teabevahetuse struktuur peaks põhinema eraelu kavandatud puutumatusel: (26)„See tähendab konkreetsemalt seda, et avaliku korra kaitseks kavandatud infosüsteemid tuleks alati luua kooskõlas eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega.” |
| --- | --- |

44.

Euroopa andmekaitseinspektor märgib samuti, et eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte on iseäranis tähtis ka vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, eelkõige seoses teabe haldamise strateegia eesmärkidega, mis on kindlaks määratud Stockholmi programmis (25). Oma arvamuses Stockholmi programmi kohta rõhutas Euroopa andmekaitseinspektor, et teabevahetuse struktuur peaks põhinema eraelu kavandatud puutumatusel: (26)„See tähendab konkreetsemalt seda, et avaliku korra kaitseks kavandatud infosüsteemid tuleks alati luua kooskõlas eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega.”

| 45. | Artikli 29 alusel asutatud töörühma arvamuses eraelu puutumatuse tuleviku kohta (27) nõutakse veelgi täpsemalt, et vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, kus peamised jõud on avalik-õiguslikud asutused ja kus järelevalvet suurendavatel meetmetel on otsene mõju eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhiõigustele, tuleks eraelu kavandatud puutumatust käsitlevad nõuded teha kohustuslikuks. Selliste nõuete sidumisega infosüsteemidega edendaksid valitsused käivitavate klientidena oma võimete piires ka eraelu kavandatud puutumatust. |
| --- | --- |

45.

Artikli 29 alusel asutatud töörühma arvamuses eraelu puutumatuse tuleviku kohta (27) nõutakse veelgi täpsemalt, et vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas, kus peamised jõud on avalik-õiguslikud asutused ja kus järelevalvet suurendavatel meetmetel on otsene mõju eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhiõigustele, tuleks eraelu kavandatud puutumatust käsitlevad nõuded teha kohustuslikuks. Selliste nõuete sidumisega infosüsteemidega edendaksid valitsused käivitavate klientidena oma võimete piires ka eraelu kavandatud puutumatust.

Eraelu kavandatud puutumatus kui Euroopa digitaalse tegevuskava juhtpõhimõte

| 46. | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia muutub järjest keerulisemaks ning sellega kaasnevad järjest suuremad eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud riskid. Üldiselt on digitaalse info puhul, millele on lihtsam juurde pääseda ning mida on hõlpsam kopeerida ja edastada, riskid palju suuremad kui paberkandjal esitatava info puhul. Mida rohkem me omavahel seotud objektide võrgustiku suunas liigume, seda suuremaks riskid muutuvad. Mida suuremad on eraelu puutumatuse/andmekaitsega seotud riskid, seda suurem on nõudlus andmete ja eraelu puuutmatuse tõhusama kaitsmise järele. Seega on vajadus rakendada eraelu kavandatud puutumatust IKT sektoris põhjendatum. Pealegi, nagu eespool kirjeldatud, selleks et kodanikud asjaomased uued teenused omaks võtaksid, peaksid üksikisikud IKTd usaldama ning sellise usalduse võitmiseks on võtmetähtsusega eraelu puutumatus ja andmekaitse. |
| --- | --- |

46.

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia muutub järjest keerulisemaks ning sellega kaasnevad järjest suuremad eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud riskid. Üldiselt on digitaalse info puhul, millele on lihtsam juurde pääseda ning mida on hõlpsam kopeerida ja edastada, riskid palju suuremad kui paberkandjal esitatava info puhul. Mida rohkem me omavahel seotud objektide võrgustiku suunas liigume, seda suuremaks riskid muutuvad. Mida suuremad on eraelu puutumatuse/andmekaitsega seotud riskid, seda suurem on nõudlus andmete ja eraelu puuutmatuse tõhusama kaitsmise järele. Seega on vajadus rakendada eraelu kavandatud puutumatust IKT sektoris põhjendatum. Pealegi, nagu eespool kirjeldatud, selleks et kodanikud asjaomased uued teenused omaks võtaksid, peaksid üksikisikud IKTd usaldama ning sellise usalduse võitmiseks on võtmetähtsusega eraelu puutumatus ja andmekaitse.

| 47. | Eespool kirjeldatu näitab, et IKT arendamise strateegias tuleb rõhutada vajadust projekteerida asjaomased tehnoloogiad nii, et eraelu puutumatus ja andmekaitse oleks sisse ehitatud, st võttes arvesse eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet. |
| --- | --- |

47.

Eespool kirjeldatu näitab, et IKT arendamise strateegias tuleb rõhutada vajadust projekteerida asjaomased tehnoloogiad nii, et eraelu puutumatus ja andmekaitse oleks sisse ehitatud, st võttes arvesse eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet.

| 48. | Seetõttu tuleks Euroopa digitaalses tegevuskavas selgesõnaliselt toetada eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet kui elementi, mis on vajalik kodanike usalduse tagamiseks IKT ja veebiteenuste vastu. Selles tuleks tunnistada, et eraelu puutumatus ja usaldus kuuluvad kokku ning et usaldusväärse IKT sektori arendamisel peaks juhtiv tegur olema eraelu kavandatud puutumatus. |
| --- | --- |

48.

Seetõttu tuleks Euroopa digitaalses tegevuskavas selgesõnaliselt toetada eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet kui elementi, mis on vajalik kodanike usalduse tagamiseks IKT ja veebiteenuste vastu. Selles tuleks tunnistada, et eraelu puutumatus ja usaldus kuuluvad kokku ning et usaldusväärse IKT sektori arendamisel peaks juhtiv tegur olema eraelu kavandatud puutumatus.

Eraelu kavandatud puutumatus kui põhimõte teistes ELi algatustes

| 49. | Komisjon peaks kasutama eraelu kavandatud puutumatust juhtpõhimõttena konkreetseid IKT sektoreid, nagu e-tervis, e-hanked, e-sotsiaalkindlustus, e-õpe jms, käsitleva poliitika, tegevuse ja sellekohaste algatuste rakendamisel. Paljud neist algatustest kuuluvad Euroopa digitaalse tegevuskava meetmete hulka. |
| --- | --- |

49.

Komisjon peaks kasutama eraelu kavandatud puutumatust juhtpõhimõttena konkreetseid IKT sektoreid, nagu e-tervis, e-hanked, e-sotsiaalkindlustus, e-õpe jms, käsitleva poliitika, tegevuse ja sellekohaste algatuste rakendamisel. Paljud neist algatustest kuuluvad Euroopa digitaalse tegevuskava meetmete hulka.

| 50. | See tähendab näiteks, et algatused, millega tagatakse valitsuste rakenduste suurem tõhusus ja modernsus, et üksikisikud saaksid haldusasutustega suhelda, peaksid sisaldama nõuet, et need oleksid projekteeritud ja et neid kasutataks kooskõlas eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega. Sama kehtib komisjoni sellise poliitika ja tegevuse kohta, millega arendatakse kiiremat internetti, digitaalset infosisu või soodustatakse üldiselt püsivat või juhtmevaba teabevahetust ja andmeedastust. |
| --- | --- |

50.

See tähendab näiteks, et algatused, millega tagatakse valitsuste rakenduste suurem tõhusus ja modernsus, et üksikisikud saaksid haldusasutustega suhelda, peaksid sisaldama nõuet, et need oleksid projekteeritud ja et neid kasutataks kooskõlas eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttega. Sama kehtib komisjoni sellise poliitika ja tegevuse kohta, millega arendatakse kiiremat internetti, digitaalset infosisu või soodustatakse üldiselt püsivat või juhtmevaba teabevahetust ja andmeedastust.

| 51. | See hõlmab ka valdkondi, kus komisjon vastutab suuremahuliste IT-süsteemide eest, nagu Schengeni infosüsteem (SIS) ja viisainfosüsteem (VIS), samuti neid juhtusid, kus komisjoni vastutus piirdub selliste süsteemide ühise infrastruktuuri arendamise ja haldamisega, nagu Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) puhul. |
| --- | --- |

51.

See hõlmab ka valdkondi, kus komisjon vastutab suuremahuliste IT-süsteemide eest, nagu Schengeni infosüsteem (SIS) ja viisainfosüsteem (VIS), samuti neid juhtusid, kus komisjoni vastutus piirdub selliste süsteemide ühise infrastruktuuri arendamise ja haldamisega, nagu Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) puhul.

| 52. | Eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte täpne määratlemine sõltub konkreetsest sektorist ja olukorrast. Kui komisjoni algatustega kaasnevad näiteks seadusandlikud ettepanekud konkreetse IKT valdkonna kohta, on paljudel juhtudel asjakohane lisada selgesõnaline viide eraelu kavandatud puutumatusele, mida konkreetse IKT rakenduse/süsteemi projekteerimise suhtes kohaldatakse. Konkreetseid valdkondi käsitlevate tegevuskavade väljatöötamisel tuleks neis süsteemselt tagada õigusliku raamistiku kohaldamine ja täpsemalt hoolitseda selle eest, et asjakohane IKT loodaks eraelu kavandatud puutumatust silmas pidades. |
| --- | --- |

52.

Eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte täpne määratlemine sõltub konkreetsest sektorist ja olukorrast. Kui komisjoni algatustega kaasnevad näiteks seadusandlikud ettepanekud konkreetse IKT valdkonna kohta, on paljudel juhtudel asjakohane lisada selgesõnaline viide eraelu kavandatud puutumatusele, mida konkreetse IKT rakenduse/süsteemi projekteerimise suhtes kohaldatakse. Konkreetseid valdkondi käsitlevate tegevuskavade väljatöötamisel tuleks neis süsteemselt tagada õigusliku raamistiku kohaldamine ja täpsemalt hoolitseda selle eest, et asjakohane IKT loodaks eraelu kavandatud puutumatust silmas pidades.

| 53. | Teadusuuringute puhul tuleks kasutada seitsmendat ja järgnevaid raamprogramme, et toetada projekte, mille eesmärk on analüüsida standardeid, ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid ja arhitektuure, mis tagavad paremini eraelu puutumatuse ja konkreetsemalt eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte austamise. Peale selle tuleks eraelu kavandatud puutumatust kaaluda ka laiemates üksikisikute isikuandmete töötlemiseks kasutatavates IKT projektides. |
| --- | --- |

53.

Teadusuuringute puhul tuleks kasutada seitsmendat ja järgnevaid raamprogramme, et toetada projekte, mille eesmärk on analüüsida standardeid, ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid ja arhitektuure, mis tagavad paremini eraelu puutumatuse ja konkreetsemalt eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte austamise. Peale selle tuleks eraelu kavandatud puutumatust kaaluda ka laiemates üksikisikute isikuandmete töötlemiseks kasutatavates IKT projektides.

Erilist tähelepanu vajavad valdkonnad

| 54. | Teatavatel juhtudel võib üksikisikute eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud konkreetsete riskide või muude tegurite tõttu (tööstusharu soovimatus toota tooteid eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet arvesse võttes, tarbijate nõudmised jms) olla vajalik määrata kindlaks selgesõnalisemad ja konkreetsemad eraelu kavandatud puutumatust käsitlevad meetmed, mis tuleb integreerida asjaomasesse info- ja kommunikatsioonitootesse või -tehnoloogiasse, olgu sellisteks meetmeteks seadusandlikud või muud õigusaktid. |
| --- | --- |

54.

Teatavatel juhtudel võib üksikisikute eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud konkreetsete riskide või muude tegurite tõttu (tööstusharu soovimatus toota tooteid eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet arvesse võttes, tarbijate nõudmised jms) olla vajalik määrata kindlaks selgesõnalisemad ja konkreetsemad eraelu kavandatud puutumatust käsitlevad meetmed, mis tuleb integreerida asjaomasesse info- ja kommunikatsioonitootesse või -tehnoloogiasse, olgu sellisteks meetmeteks seadusandlikud või muud õigusaktid.

| 55. | Euroopa andmekaitseinspektor on teinud kindlaks mitu valdkonda (raadiosagedustuvastus, suhtlusvõrgud ja brauserirakendused), mida komisjon peaks tema arvates praeguses etapis hoolikalt analüüsima ja millesse ta peaks eespool kirjeldatud moel praktilisemalt sekkuma. Neid valdkondi käsitletakse täpsemalt allpool. |
| --- | --- |

55.

Euroopa andmekaitseinspektor on teinud kindlaks mitu valdkonda (raadiosagedustuvastus, suhtlusvõrgud ja brauserirakendused), mida komisjon peaks tema arvates praeguses etapis hoolikalt analüüsima ja millesse ta peaks eespool kirjeldatud moel praktilisemalt sekkuma. Neid valdkondi käsitletakse täpsemalt allpool.

V.   RAADIOSAGEDUSTUVASTUS

| 56. | Raadiosagedustuvastuse märgiseid saab kinnitada esemetele, loomadele ja inimestele. Neid saab kasutada isikuandmete kogumiseks ja säilitamiseks, näiteks terviseandmete puhul, inimeste liikumise jälgimiseks või nende käitumise profileerimiseks eri eesmärkidel. Seda saab teha asjaomase üksikisiku teadmata (28). |
| --- | --- |

56.

Raadiosagedustuvastuse märgiseid saab kinnitada esemetele, loomadele ja inimestele. Neid saab kasutada isikuandmete kogumiseks ja säilitamiseks, näiteks terviseandmete puhul, inimeste liikumise jälgimiseks või nende käitumise profileerimiseks eri eesmärkidel. Seda saab teha asjaomase üksikisiku teadmata (28).

| 57. | Andmete, eraelu puutumatuse ja kõikide seotud eetiliste väärtuste tõhus kaitse on määrava tähtsusega üldsuse usalduse võitmiseks raadiosagedustuvastuse ja tulevase asjade interneti vastu. Üksnes siis saab tehnoloogiast suurt majanduslikku ja sotsiaalset kasu. |
| --- | --- |

57.

Andmete, eraelu puutumatuse ja kõikide seotud eetiliste väärtuste tõhus kaitse on määrava tähtsusega üldsuse usalduse võitmiseks raadiosagedustuvastuse ja tulevase asjade interneti vastu. Üksnes siis saab tehnoloogiast suurt majanduslikku ja sotsiaalset kasu.

V.1.   Lüngad kohaldatavas andmekaitse õiguslikus raamistikus

| 58. | Raadiosagedustuvastuse rakenduste kaudu teostatava andmekogumise suhtes kohaldatakse andmekaitsedirektiivi ning eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevat direktiivi (29). Nendega nõutakse muu hulgas, et raadiosagedustuvastuse rakenduste kasutamisel kehtestataks piisavad eraelu puutumatuse kaitsmise meetmed (30). |
| --- | --- |

58.

Raadiosagedustuvastuse rakenduste kaudu teostatava andmekogumise suhtes kohaldatakse andmekaitsedirektiivi ning eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevat direktiivi (29). Nendega nõutakse muu hulgas, et raadiosagedustuvastuse rakenduste kasutamisel kehtestataks piisavad eraelu puutumatuse kaitsmise meetmed (30).

| 59. | Siiski ei käsitleta selles õiguslikus raamistikus täielikult kõiki asjaomasest tehnoloogiast tulenevaid andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud probleeme, kuna direktiivides ei täpsustata piisavalt üksikasjalikult, millist liiki kaitsemeetmeid tuleks raadiosagedustuvastuse rakendustega seoses võtta. Kehtivaid eeskirju on vaja täiendada lisaeeskirjadega, millega kehtestatakse konkreetsed kaitsemeetmed, muutes eelkõige kohustuslikuks tehniliste lahenduste (eraelu kavandatud puutumatuse) integreerimise raadiosagedustuvastuse tehnoloogiasse. See kehtib isikuandmeid sisaldavate märgiste puhul, mida peab olema võimalik välja lülitada, ning teatavat liiki isikuandmeid säilitavate märgiste krüptimise puhul. |
| --- | --- |

59.

Siiski ei käsitleta selles õiguslikus raamistikus täielikult kõiki asjaomasest tehnoloogiast tulenevaid andmekaitse ja eraelu puutumatusega seotud probleeme, kuna direktiivides ei täpsustata piisavalt üksikasjalikult, millist liiki kaitsemeetmeid tuleks raadiosagedustuvastuse rakendustega seoses võtta. Kehtivaid eeskirju on vaja täiendada lisaeeskirjadega, millega kehtestatakse konkreetsed kaitsemeetmed, muutes eelkõige kohustuslikuks tehniliste lahenduste (eraelu kavandatud puutumatuse) integreerimise raadiosagedustuvastuse tehnoloogiasse. See kehtib isikuandmeid sisaldavate märgiste puhul, mida peab olema võimalik välja lülitada, ning teatavat liiki isikuandmeid säilitavate märgiste krüptimise puhul.

V.2.   Iseregulatsioon kui esimene samm

| 60. | 2007. aasta märtsis võttis komisjon vastu teatise, (31) milles tunnistas muu hulgas, et vaja on üksikasjalikke juhiseid raadiosagedustuvastuse rakendamise kohta praktikas ning et eraelu puutumatuse ja turvalisusega seotud ohtude ärahoidmiseks võiks vastu võtta projekteerimiskriteeriumid. |
| --- | --- |

60.

2007. aasta märtsis võttis komisjon vastu teatise, (31) milles tunnistas muu hulgas, et vaja on üksikasjalikke juhiseid raadiosagedustuvastuse rakendamise kohta praktikas ning et eraelu puutumatuse ja turvalisusega seotud ohtude ärahoidmiseks võiks vastu võtta projekteerimiskriteeriumid.

| 61. | Nende eesmärkide saavutamiseks võttis komisjon 2009. aasta mais vastu soovituse eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtete kohaldamise kohta raadiosagedustuvastust kasutavates rakendustes (32). Jaemüügis kasutatavates raadiosagedustuvastuse rakendustes tuleb märgis müügihetkel deaktiveerida, välja arvatud juhul, kui üksikisikud on andnud nõusoleku töötava märgise allesjätmiseks. See ei kehti juhul, kui eraelu puutumatusele ja andmekaitsele avalduva mõju uuring näitab, et märgised ei kujuta endast tõenäoliselt ohtu eraelu puutumatusele või isikuandmete kaitsele, mispuhul võiksid need jääda töökorda pärast müüki, välja arvatud juhul, kui üksikisikud sellest ilma tasu maksmata loobuvad. |
| --- | --- |

61.

Nende eesmärkide saavutamiseks võttis komisjon 2009. aasta mais vastu soovituse eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtete kohaldamise kohta raadiosagedustuvastust kasutavates rakendustes (32). Jaemüügis kasutatavates raadiosagedustuvastuse rakendustes tuleb märgis müügihetkel deaktiveerida, välja arvatud juhul, kui üksikisikud on andnud nõusoleku töötava märgise allesjätmiseks. See ei kehti juhul, kui eraelu puutumatusele ja andmekaitsele avalduva mõju uuring näitab, et märgised ei kujuta endast tõenäoliselt ohtu eraelu puutumatusele või isikuandmete kaitsele, mispuhul võiksid need jääda töökorda pärast müüki, välja arvatud juhul, kui üksikisikud sellest ilma tasu maksmata loobuvad.

| 62. | Euroopa andmekaitseinspektor kiidab heaks komisjoni lähenemisviisi kasutada iseregulatsiooni vahendeid. Nagu allpool kirjeldatud, võib siiski juhtuda, et iseregulatsioon ei too kaasa oodatud tulemusi, mistõttu kutsub Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni üles olema valmis võtma vastu alternatiivseid meetmeid. |
| --- | --- |

62.

Euroopa andmekaitseinspektor kiidab heaks komisjoni lähenemisviisi kasutada iseregulatsiooni vahendeid. Nagu allpool kirjeldatud, võib siiski juhtuda, et iseregulatsioon ei too kaasa oodatud tulemusi, mistõttu kutsub Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni üles olema valmis võtma vastu alternatiivseid meetmeid.

V.3.   Probleemsed valdkonnad ja võimalikud lisameetmed juhuks, kui iseregulatsioon ei toimi

| 63. | Euroopa andmekaitseinspektor muretseb, et jaemüügis raadiosagedustuvastuse rakendusi kasutavad organisatsioonid võivad jätta tähelepanuta võimaluse, et raadiosagedustuvastuse märgiseid jälgivad soovimatud kolmandad isikud. Sellise jälgimisega võidakse (võimaluse korral) pääseda ligi märgises salvestatud isikuandmetele, kuid see võib võimaldada kolmandal isikul inimest ka aja jooksul jälgida või tuvastada, kasutades lihtsalt ühes või mitmes üksikisiku kantavas märgises sisalduvaid kordumatuid tunnuskoode, ning seda isegi keskkonnas, mis jääb raadiosagedustuvastuse rakenduse tööpiirkonnast väljapoole. Peale selle tekitab talle muret asjaolu, et raadiosagedustuvastuse rakenduste puhul võidakse toetuda põhjendamatult erandile, jättes nii märgise töökorda ka pärast müüki. |
| --- | --- |

63.

Euroopa andmekaitseinspektor muretseb, et jaemüügis raadiosagedustuvastuse rakendusi kasutavad organisatsioonid võivad jätta tähelepanuta võimaluse, et raadiosagedustuvastuse märgiseid jälgivad soovimatud kolmandad isikud. Sellise jälgimisega võidakse (võimaluse korral) pääseda ligi märgises salvestatud isikuandmetele, kuid see võib võimaldada kolmandal isikul inimest ka aja jooksul jälgida või tuvastada, kasutades lihtsalt ühes või mitmes üksikisiku kantavas märgises sisalduvaid kordumatuid tunnuskoode, ning seda isegi keskkonnas, mis jääb raadiosagedustuvastuse rakenduse tööpiirkonnast väljapoole. Peale selle tekitab talle muret asjaolu, et raadiosagedustuvastuse rakenduste puhul võidakse toetuda põhjendamatult erandile, jättes nii märgise töökorda ka pärast müüki.

| 64. | Sellises olukorras võib olla liiga hilja leevendada riske seoses üksikisikute andmete kaitse ja eraelu puutumatusega, mida võib olla juba kahjustatud. Pealegi võib iseregulatsioon oma olemuse tõttu nõrgestada riiklike õiguskaitseorganite õigust nõuda, et raadiosagedustuvastuse rakendusi kasutavad organisatsioonid kohaldaksid konkreetseid eraelu kavandatud puutumatuse meetmeid. |
| --- | --- |

64.

Sellises olukorras võib olla liiga hilja leevendada riske seoses üksikisikute andmete kaitse ja eraelu puutumatusega, mida võib olla juba kahjustatud. Pealegi võib iseregulatsioon oma olemuse tõttu nõrgestada riiklike õiguskaitseorganite õigust nõuda, et raadiosagedustuvastuse rakendusi kasutavad organisatsioonid kohaldaksid konkreetseid eraelu kavandatud puutumatuse meetmeid.

| 65. | Eespool kirjeldatut arvesse võttes kutsub Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni üles olema valmis pakkuma välja õigusakte raadiosagedustuvastuse kasutamise põhiprobleemide käsitlemiseks juhul, kui kehtiva õigusliku raamistiku rakendamine osutub ebatõhusaks. Komisjoni hinnangut ei tohiks põhjendamatult edasi lükata; edasilükkamine seaks ohtu üksikisikud ning oleks kahjulik ka tööstusharule, kuna õiguslik ebakindlus oleks liiga suur ja sissejuurdunud probleemide parandamine on tõenäoliselt keerulisem ja kulukam. |
| --- | --- |

65.

Eespool kirjeldatut arvesse võttes kutsub Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni üles olema valmis pakkuma välja õigusakte raadiosagedustuvastuse kasutamise põhiprobleemide käsitlemiseks juhul, kui kehtiva õigusliku raamistiku rakendamine osutub ebatõhusaks. Komisjoni hinnangut ei tohiks põhjendamatult edasi lükata; edasilükkamine seaks ohtu üksikisikud ning oleks kahjulik ka tööstusharule, kuna õiguslik ebakindlus oleks liiga suur ja sissejuurdunud probleemide parandamine on tõenäoliselt keerulisem ja kulukam.

| 66. | Meetmetest, mida võib olla vaja välja pakkuda, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor rakendada müügihetkel osalemispõhimõtet, mille kohaselt deaktiveeritakse müügihetkel vaikimisi kõik tarbekaupadele kinnitatud raadiosagedustuvastuse märgised. Komisjonil ei pruugi olla vajalik ega asjakohane määrata kindlaks konkreetset kasutatavat tehnoloogiat. Selle asemel tuleks ELi õigusega kehtestada õiguslik kohustus saada osalemisnõusolek, jättes operaatorite otsustada, kuidas nad nõude täidavad. |
| --- | --- |

66.

Meetmetest, mida võib olla vaja välja pakkuda, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor rakendada müügihetkel osalemispõhimõtet, mille kohaselt deaktiveeritakse müügihetkel vaikimisi kõik tarbekaupadele kinnitatud raadiosagedustuvastuse märgised. Komisjonil ei pruugi olla vajalik ega asjakohane määrata kindlaks konkreetset kasutatavat tehnoloogiat. Selle asemel tuleks ELi õigusega kehtestada õiguslik kohustus saada osalemisnõusolek, jättes operaatorite otsustada, kuidas nad nõude täidavad.

V.4.   Lisaküsimused: asjade interneti haldamine

| 67. | Raadiosagedustuvastuse märgistest saadud teabe, näiteks tooteinfo võib lõppkokkuvõttes ühendada ülemaailmse sideinfrastruktuuri võrguga. Seda nimetatakse tavaliselt asjade internetiks. Andmekaitse/eraelu puutumatusega seoses tekitab probleeme asjaolu, et raadiosagedustuvastuse märgiste kaudu saab tuvastada reaalseid objekte, mis võivad peale tooteinfo sisaldada isikuandmeid. |
| --- | --- |

67.

Raadiosagedustuvastuse märgistest saadud teabe, näiteks tooteinfo võib lõppkokkuvõttes ühendada ülemaailmse sideinfrastruktuuri võrguga. Seda nimetatakse tavaliselt asjade internetiks. Andmekaitse/eraelu puutumatusega seoses tekitab probleeme asjaolu, et raadiosagedustuvastuse märgiste kaudu saab tuvastada reaalseid objekte, mis võivad peale tooteinfo sisaldada isikuandmeid.

| 68. | On palju vastamata küsimusi seoses sellega, kes haldab märgistatud esemetega seotud teabe säilitamist. Kuidas see korraldatakse? Kellel on teabele juurdepääs? 2009. aasta juunis võttis komisjon vastu teatise asjade interneti kohta, (33) milles tehakse selgesõnaliselt kindlaks kõnealuse nähtuse puhul esinevad võimalikud probleemid seoses andmekaitse ja eraelu puutumatusega. |
| --- | --- |

68.

On palju vastamata küsimusi seoses sellega, kes haldab märgistatud esemetega seotud teabe säilitamist. Kuidas see korraldatakse? Kellel on teabele juurdepääs? 2009. aasta juunis võttis komisjon vastu teatise asjade interneti kohta, (33) milles tehakse selgesõnaliselt kindlaks kõnealuse nähtuse puhul esinevad võimalikud probleemid seoses andmekaitse ja eraelu puutumatusega.

| 69. | Euroopa andmekaitseinspektor sooviks rõhutada mõnd teatises tõstatatud küsimust, mis tema arvates vajaks asjade interneti arenedes põhjalikumat tähelepanu. Esiteks, detsentraliseeritud arhitektuuri kasutamine võiks suurendada usaldusväärsust ja parandada ELi õigusliku raamistiku jõustatavust. Teiseks, üksikisikute õigus olla mitte jälgitud tuleks säilitada nii suures ulatuses kui võimalik. Teisisõnu, selliseid juhtusid, kus üksikisikuid jälgitakse raadiosagedustuvastuse märgiste kaudu ilma nende nõusolekuta, peaks esinema väga piiratud hulgal. Vastav nõusolek peaks olema selgesõnaline. Sellist põhimõtet nimetatakse tavaliselt õiguseks raadiovaikusele ja õiguseks rahus elada. Lõpetuseks, asjade interneti kavandamisel tuleks lähtuda eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttest. See tähendaks näiteks, et kasutajate juhitavate sisseehitatud mehhanismidega raadiosagedustuvastuse rakenduste vaikeseaded peavad tagama eraelu puutumatuse. |
| --- | --- |

69.

Euroopa andmekaitseinspektor sooviks rõhutada mõnd teatises tõstatatud küsimust, mis tema arvates vajaks asjade interneti arenedes põhjalikumat tähelepanu. Esiteks, detsentraliseeritud arhitektuuri kasutamine võiks suurendada usaldusväärsust ja parandada ELi õigusliku raamistiku jõustatavust. Teiseks, üksikisikute õigus olla mitte jälgitud tuleks säilitada nii suures ulatuses kui võimalik. Teisisõnu, selliseid juhtusid, kus üksikisikuid jälgitakse raadiosagedustuvastuse märgiste kaudu ilma nende nõusolekuta, peaks esinema väga piiratud hulgal. Vastav nõusolek peaks olema selgesõnaline. Sellist põhimõtet nimetatakse tavaliselt õiguseks raadiovaikusele ja õiguseks rahus elada. Lõpetuseks, asjade interneti kavandamisel tuleks lähtuda eraelu kavandatud puutumatuse põhimõttest. See tähendaks näiteks, et kasutajate juhitavate sisseehitatud mehhanismidega raadiosagedustuvastuse rakenduste vaikeseaded peavad tagama eraelu puutumatuse.

| 70. | Euroopa andmekaitseinspektor eeldab, et komisjon peab temaga teatises kavandatud meetmete kehtestamisel nõu, eelkõige seoses eraelu puutumatust ja usaldust kõikehõlmavas infoühiskonnas käsitleva teatise väljatöötamisega. |
| --- | --- |

70.

Euroopa andmekaitseinspektor eeldab, et komisjon peab temaga teatises kavandatud meetmete kehtestamisel nõu, eelkõige seoses eraelu puutumatust ja usaldust kõikehõlmavas infoühiskonnas käsitleva teatise väljatöötamisega.

VI.   SUHTLUSVÕRGUD JA VAJADUS ERAELU PUUTUMATUST TAGAVATE VAIKESEADETE JÄRELE

| 71. | Suhtlusvõrgud on praegune moeröögatus. Need on saanud populaarsemaks kui e-post, ühendades omavahel sarnaste huvidega ja/või sarnastel tegevusaladel tegutsevaid inimesi. Inimesed saavad avaldada võrgus oma profiile ja jagada meediafaile: videoid, fotosid, muusikat ja CVsid. |
| --- | --- |

71.

Suhtlusvõrgud on praegune moeröögatus. Need on saanud populaarsemaks kui e-post, ühendades omavahel sarnaste huvidega ja/või sarnastel tegevusaladel tegutsevaid inimesi. Inimesed saavad avaldada võrgus oma profiile ja jagada meediafaile: videoid, fotosid, muusikat ja CVsid.

| 72. | Noored on suhtlusvõrgud kiiresti omaks võtnud ja see suundumus jätkub. Internetikasutajate keskmine vanus on Euroopas viimastel aastatel langenud: nüüd käivad 9–10aastased veebis paar korda nädalas, 12–14aastased iga päev, viibides seal tihti üks kuni kolm tundi. |
| --- | --- |

72.

Noored on suhtlusvõrgud kiiresti omaks võtnud ja see suundumus jätkub. Internetikasutajate keskmine vanus on Euroopas viimastel aastatel langenud: nüüd käivad 9–10aastased veebis paar korda nädalas, 12–14aastased iga päev, viibides seal tihti üks kuni kolm tundi.

VI.1.   Suhtlusvõrgud ning kohaldatav andmekaitse ja eraelu puutumatuse õiguslik raamistik

| 73. | Suhtlusvõrkude areng võimaldab kasutajatel laadida internetti üles teavet enda ja kolmandate isikute kohta. Artikli 29 alusel asutatud töörühma arvamuse kohaselt (34) tegutsevad internetikasutajad seejuures üleslaaditavate andmete puhul vastutavate andmetöötlejatena andmekaitsedirektiivi endise artikli 2 punkti d tähenduses (35). Siiski saab enamikul sellistel juhtudel asjaomase töötlemise suhtes kohaldada direktiivi endise artikli 3 lõikes 2 sätestatud isiklike eesmärkide erandit. Samal ajal peetakse suhtlusvõrgu teenuse osutajaid vastutavateks andmetöötlejateks juhul, kui nad pakuvad vahendeid kasutajaandmete töötlemiseks ja osutavad kõiki kasutajahaldusega seotud põhiteenuseid (nt registreerimine ja kontode kustutamine). |
| --- | --- |

73.

Suhtlusvõrkude areng võimaldab kasutajatel laadida internetti üles teavet enda ja kolmandate isikute kohta. Artikli 29 alusel asutatud töörühma arvamuse kohaselt (34) tegutsevad internetikasutajad seejuures üleslaaditavate andmete puhul vastutavate andmetöötlejatena andmekaitsedirektiivi endise artikli 2 punkti d tähenduses (35). Siiski saab enamikul sellistel juhtudel asjaomase töötlemise suhtes kohaldada direktiivi endise artikli 3 lõikes 2 sätestatud isiklike eesmärkide erandit. Samal ajal peetakse suhtlusvõrgu teenuse osutajaid vastutavateks andmetöötlejateks juhul, kui nad pakuvad vahendeid kasutajaandmete töötlemiseks ja osutavad kõiki kasutajahaldusega seotud põhiteenuseid (nt registreerimine ja kontode kustutamine).

| 74. | Õiguslikust seisukohast tähendab see, et internetikasutajad ja suhtlusvõrgu teenuse osutajad jagavad isikuandmete töötlemise puhul vastutust vastutavate andmetöötlejatena direktiivi artikli 2 punkti d tähenduses, kuigi erinevas ulatuses ja erinevate kohustustega. |
| --- | --- |

74.

Õiguslikust seisukohast tähendab see, et internetikasutajad ja suhtlusvõrgu teenuse osutajad jagavad isikuandmete töötlemise puhul vastutust vastutavate andmetöötlejatena direktiivi artikli 2 punkti d tähenduses, kuigi erinevas ulatuses ja erinevate kohustustega.

| 75. | Sellest tulenevalt peaksid kasutajad teadma ja mõistma, et oma ja teiste isikuandmete töötlemisel peavad nad järgima ELi andmekaitsealaste õigusaktide sätteid, millega nõutakse muu hulgas, et nendelt isikutelt, kelle kohta teavet üles laaditakse, on vaja saada teadlik nõusolek, millega antakse asjaomastele isikutele õigus andmeid parandada, nende kohta vastuväiteid esitada jne. Sarnaselt peavad suhtlusvõrgu teenuse osutajad rakendama muu hulgas vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid omavolilise töötlemise vältimiseks, võttes arvesse töötlemisest tulenevaid riske ja andmete liiki. See omakorda tähendab, et suhtlusvõrgu teenuste puhul peaksid olema tagatud eraelu puutumatust austavad vaikeseaded, sealhulgas seaded, mis lubavad profiilidele juurde pääseda üksnes kasutaja enda valitud kontaktidel. Seadetega tuleks küsida ka kasutaja kinnitavat nõusolekut, enne kui profiil avaldatakse teistele kolmandatele isikutele, ning piiratud juurdepääsuga profiilid ei tohiks olla leitavad sisemiste otsingumootoritega. |
| --- | --- |

75.

Sellest tulenevalt peaksid kasutajad teadma ja mõistma, et oma ja teiste isikuandmete töötlemisel peavad nad järgima ELi andmekaitsealaste õigusaktide sätteid, millega nõutakse muu hulgas, et nendelt isikutelt, kelle kohta teavet üles laaditakse, on vaja saada teadlik nõusolek, millega antakse asjaomastele isikutele õigus andmeid parandada, nende kohta vastuväiteid esitada jne. Sarnaselt peavad suhtlusvõrgu teenuse osutajad rakendama muu hulgas vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid omavolilise töötlemise vältimiseks, võttes arvesse töötlemisest tulenevaid riske ja andmete liiki. See omakorda tähendab, et suhtlusvõrgu teenuste puhul peaksid olema tagatud eraelu puutumatust austavad vaikeseaded, sealhulgas seaded, mis lubavad profiilidele juurde pääseda üksnes kasutaja enda valitud kontaktidel. Seadetega tuleks küsida ka kasutaja kinnitavat nõusolekut, enne kui profiil avaldatakse teistele kolmandatele isikutele, ning piiratud juurdepääsuga profiilid ei tohiks olla leitavad sisemiste otsingumootoritega.

| 76. | Kahjuks esineb õiguslike nõuete ja tegeliku nõuete järgimise vahel lõhe. Kuigi õiguslikust seisukohast peetakse internetikasutajaid vastutavateks andmetöötlejateks ja nad on kohustatud järgima ELi andmekaitse ja eraelu puutumatuse õiguslikku raamistikku, siis tegelikkuses ei ole nad sellest tihti teadlikud. Üldiselt ei tea nad hästi, et nad töötlevad isikuandmeid ja et sellise teabe avaldamisega kaasnevad eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud riskid. Eelkõige noored avaldavad veebis teavet, alahinnates selle tagajärgi endale ja teistele, näiteks seoses hilisema kandideerimisega haridusasutustesse või töökohtadele. |
| --- | --- |

76.

Kahjuks esineb õiguslike nõuete ja tegeliku nõuete järgimise vahel lõhe. Kuigi õiguslikust seisukohast peetakse internetikasutajaid vastutavateks andmetöötlejateks ja nad on kohustatud järgima ELi andmekaitse ja eraelu puutumatuse õiguslikku raamistikku, siis tegelikkuses ei ole nad sellest tihti teadlikud. Üldiselt ei tea nad hästi, et nad töötlevad isikuandmeid ja et sellise teabe avaldamisega kaasnevad eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud riskid. Eelkõige noored avaldavad veebis teavet, alahinnates selle tagajärgi endale ja teistele, näiteks seoses hilisema kandideerimisega haridusasutustesse või töökohtadele.

| 77. | Samas seadistavad suhtlusvõrgu teenuse osutajad vaikeseaded tihti nii, et kasutaja peab piiravad seaded ise valima, soodustades seega isikuandmete avaldamist. Mõne suhtlusvõrgu puhul saab profiile vaikimisi leida levinud otsingumootoritega. See tõstatab küsimuse, kas üksikisikud on tegelikult andnud avaldamiseks nõusoleku ning kas suhtlusvõrgu teenuse osutajad ikka järgivad direktiivi artiklit 17 (kirjeldatud eespool), millega nõutakse omavolilise töötlemise vältimiseks vajalike tehniliste ja organisatsiooniliste meetmete rakendamist. |
| --- | --- |

77.

Samas seadistavad suhtlusvõrgu teenuse osutajad vaikeseaded tihti nii, et kasutaja peab piiravad seaded ise valima, soodustades seega isikuandmete avaldamist. Mõne suhtlusvõrgu puhul saab profiile vaikimisi leida levinud otsingumootoritega. See tõstatab küsimuse, kas üksikisikud on tegelikult andnud avaldamiseks nõusoleku ning kas suhtlusvõrgu teenuse osutajad ikka järgivad direktiivi artiklit 17 (kirjeldatud eespool), millega nõutakse omavolilise töötlemise vältimiseks vajalike tehniliste ja organisatsiooniliste meetmete rakendamist.

VI.2.   Suhtlusvõrkudest tulenevad riskid ja nende käsitlemiseks soovitatavad meetmed

| 78. | Eespool kirjeldatud suundumused suurendavad üksikisiku eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud riske. See seab ohtu internetikasutajad ning isikud, kelle andmed on üles laaditud, rikkudes julmalt nende eraelu puutumatust ja nende andmete kaitset. |
| --- | --- |

78.

Eespool kirjeldatud suundumused suurendavad üksikisiku eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud riske. See seab ohtu internetikasutajad ning isikud, kelle andmed on üles laaditud, rikkudes julmalt nende eraelu puutumatust ja nende andmete kaitset.

| 79. | Selle taustal peaks komisjon küsima, mida tuleks ja saaks sellise olukorra lahendamiseks ette võtta. Käesolevas arvamuses ei anta sellele küsimusele ammendavat vastust, vaid esitatakse hoopis mitu soovitust edasiseks arutamiseks. |
| --- | --- |

79.

Selle taustal peaks komisjon küsima, mida tuleks ja saaks sellise olukorra lahendamiseks ette võtta. Käesolevas arvamuses ei anta sellele küsimusele ammendavat vastust, vaid esitatakse hoopis mitu soovitust edasiseks arutamiseks.

Investeerimine internetikasutajate haridusse

| 80. | Esimene soovitus on investeerida kasutajate haridusse. Sellega seoses peaksid ELi institutsioonid ja riikide ametiasutused investeerima suhtlusvõrkude veebisaitidega seotud ohtude teadvustamisse ja inimeste harimisse selles vallas. Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat rakendab näiteks turvalisema interneti programmi, mille eesmärk on toetada ning kaitsta lapsi ja noori näiteks teadlikkuse tõstmise kaudu (36). Hiljuti algatasid ELi institutsioonid kampaania „Mõtle, enne kui postitad” („Think before you post”), et tõsta teadlikkust riskidest, mis kaasnevad võõrastele isikuandmete avaldamisega. |
| --- | --- |

80.

Esimene soovitus on investeerida kasutajate haridusse. Sellega seoses peaksid ELi institutsioonid ja riikide ametiasutused investeerima suhtlusvõrkude veebisaitidega seotud ohtude teadvustamisse ja inimeste harimisse selles vallas. Infoühiskonna ja meedia peadirektoraat rakendab näiteks turvalisema interneti programmi, mille eesmärk on toetada ning kaitsta lapsi ja noori näiteks teadlikkuse tõstmise kaudu (36). Hiljuti algatasid ELi institutsioonid kampaania „Mõtle, enne kui postitad” („Think before you post”), et tõsta teadlikkust riskidest, mis kaasnevad võõrastele isikuandmete avaldamisega.

| 81. | Euroopa andmekaitseinspektor julgustab komisjoni jätkama sedalaadi tegevuse toetamist. Siiski peaksid ka suhtlusvõrgu teenuse osutajad ise selles aktiivselt osalema, kuna neil on õiguslik ja sotsiaalne kohustus harida kasutajaid selles osas, kuidas nende teenuseid turvalisel ja eraelu puutumatust kaitsval viisil kasutada. |
| --- | --- |

81.

Euroopa andmekaitseinspektor julgustab komisjoni jätkama sedalaadi tegevuse toetamist. Siiski peaksid ka suhtlusvõrgu teenuse osutajad ise selles aktiivselt osalema, kuna neil on õiguslik ja sotsiaalne kohustus harida kasutajaid selles osas, kuidas nende teenuseid turvalisel ja eraelu puutumatust kaitsval viisil kasutada.

| 82. | Nagu eespool kirjeldatud, võidakse suhtlusvõrku postitatud teave teha vaikimisi kättesaadavaks mitmel eri moel. Näiteks võib teave olla kättesaadav üldsusele, sealhulgas otsingumootoritele, mis võivad selle indekseerida ja esitada seega sellele otselingid. Teisest küljest võidakse teavet avaldada üksnes valitud sõpradele või hoida seda täiesti salastatuna. Loomulikult on profiiliga seotud volitused ja kasutatav terminoloogia eri veebisaitidel erinev. |
| --- | --- |

82.

Nagu eespool kirjeldatud, võidakse suhtlusvõrku postitatud teave teha vaikimisi kättesaadavaks mitmel eri moel. Näiteks võib teave olla kättesaadav üldsusele, sealhulgas otsingumootoritele, mis võivad selle indekseerida ja esitada seega sellele otselingid. Teisest küljest võidakse teavet avaldada üksnes valitud sõpradele või hoida seda täiesti salastatuna. Loomulikult on profiiliga seotud volitused ja kasutatav terminoloogia eri veebisaitidel erinev.

| 83. | Nagu eespool kirjeldatud, teab aga väga vähe suhtlusvõrkude kasutajaid, kuidas kontrollida juurdepääsu nende postitatud teabele, rääkimata sellest, kuidas muuta vaikimisi määratud privaatsusseadeid. Privaatsusseadeid tavaliselt ei muudeta, kuna kasutajad ei ole teadlikud nende muutmata jätmise tagajärgedest või ei oska seda teha. Seega ei tähenda asjaolu, et üksikisikud privaatsusseadeid ei muuda, tavaliselt seda, et nad on teinud teadliku otsuse nõustuda teabe jagamisega. Siinjuures on eriti oluline, et kolmandad isikud, nagu otsingumootorid, ei esitaks linke üksikisikute profiilidele, eeldades, et kasutajad on vaikimisi nõustunud (jättes privaatsusseaded muutmata) teabe piiranguteta avaldamisega. |
| --- | --- |

83.

Nagu eespool kirjeldatud, teab aga väga vähe suhtlusvõrkude kasutajaid, kuidas kontrollida juurdepääsu nende postitatud teabele, rääkimata sellest, kuidas muuta vaikimisi määratud privaatsusseadeid. Privaatsusseadeid tavaliselt ei muudeta, kuna kasutajad ei ole teadlikud nende muutmata jätmise tagajärgedest või ei oska seda teha. Seega ei tähenda asjaolu, et üksikisikud privaatsusseadeid ei muuda, tavaliselt seda, et nad on teinud teadliku otsuse nõustuda teabe jagamisega. Siinjuures on eriti oluline, et kolmandad isikud, nagu otsingumootorid, ei esitaks linke üksikisikute profiilidele, eeldades, et kasutajad on vaikimisi nõustunud (jättes privaatsusseaded muutmata) teabe piiranguteta avaldamisega.

| 84. | Kuigi kasutajate harimine võib aidata olukorda teataval määral lahendada, siis sellest üksi ei piisa. Nagu soovitab artikli 29 alusel asutatud töörühm oma arvamuses suhtlusvõrkude kohta, peaksid suhtlusvõrgu teenuse osutajad kehtestama tasuta eraelu puutumatust tagavad vaikeseaded. See tõstaks kasutajate teadlikkust oma tegevusest ja võimaldaks neil teha teadlikumaid otsuseid selle kohta, kas ja kellele nad soovivad teavet avaldada. |
| --- | --- |

84.

Kuigi kasutajate harimine võib aidata olukorda teataval määral lahendada, siis sellest üksi ei piisa. Nagu soovitab artikli 29 alusel asutatud töörühm oma arvamuses suhtlusvõrkude kohta, peaksid suhtlusvõrgu teenuse osutajad kehtestama tasuta eraelu puutumatust tagavad vaikeseaded. See tõstaks kasutajate teadlikkust oma tegevusest ja võimaldaks neil teha teadlikumaid otsuseid selle kohta, kas ja kellele nad soovivad teavet avaldada.

Iseregulatsiooni roll

| 85. | Komisjon on sõlminud 20 suhtlusvõrgu teenuse osutajaga kokkuleppe „ELi turvalisemate suhtlusvõrkude põhimõtted” (37). Kokkuleppe eesmärk on suurendada alaealiste turvalisust Euroopa suhtlusvõrgusaitide kasutamisel. Asjaomased põhimõtted hõlmavad nõudeid, millest paljud tulenevad eespool kirjeldatud andmekaitse õigusliku raamistiku kohaldamisest, sealhulgas näiteks nõue võimaldada kasutajatel tööriistade ja tehnoloogia kaudu kontrollida oma isikuandmete kasutamist ja levitamist. See hõlmab ka vajadust kehtestada vaikimisi privaatsusseaded. |
| --- | --- |

85.

Komisjon on sõlminud 20 suhtlusvõrgu teenuse osutajaga kokkuleppe „ELi turvalisemate suhtlusvõrkude põhimõtted” (37). Kokkuleppe eesmärk on suurendada alaealiste turvalisust Euroopa suhtlusvõrgusaitide kasutamisel. Asjaomased põhimõtted hõlmavad nõudeid, millest paljud tulenevad eespool kirjeldatud andmekaitse õigusliku raamistiku kohaldamisest, sealhulgas näiteks nõue võimaldada kasutajatel tööriistade ja tehnoloogia kaudu kontrollida oma isikuandmete kasutamist ja levitamist. See hõlmab ka vajadust kehtestada vaikimisi privaatsusseaded.

| 86. | 2010. aasta jaanuari alguses avaldas komisjon nende põhimõtete rakendamise hindamise aruande tulemused (38). Euroopa andmekaitseinspektorile teeb muret asjaolu, et see aruanne näitab, et astutud on teatavaid samme, aga paljusid jällegi mitte. Näiteks leiti aruandes, et probleeme esineb teabe edastamisega saitidel kättesaadavate turvameetmete ja tööriistade kohta. Samuti tehti aruandes kindlaks, et vähem kui pooled kokkuleppeosalistest piiravad juurdepääsu alaealiste profiilidele, lubades juurdepääsu üksnes nende sõpradele. |
| --- | --- |

86.

2010. aasta jaanuari alguses avaldas komisjon nende põhimõtete rakendamise hindamise aruande tulemused (38). Euroopa andmekaitseinspektorile teeb muret asjaolu, et see aruanne näitab, et astutud on teatavaid samme, aga paljusid jällegi mitte. Näiteks leiti aruandes, et probleeme esineb teabe edastamisega saitidel kättesaadavate turvameetmete ja tööriistade kohta. Samuti tehti aruandes kindlaks, et vähem kui pooled kokkuleppeosalistest piiravad juurdepääsu alaealiste profiilidele, lubades juurdepääsu üksnes nende sõpradele.

Vajadus kohustuslike eraelu puutumatust tagavate vaikeseadete järele

| 87. | Siinjuures on põhiküsimus see, kas selleks, et suhtlusvõrgud rakendaksid oma teenustes eraelu puutumatust tagavaid vaikeseadeid, on vaja uusi poliitikameetmeid. Selle küsimuse tõstatas endine infoühiskonna volinik Viviane Reding, kes märkis, et vaja võib minna õigusakte (39). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märkis samuti, et koos iseregulatsiooniga tuleks seadusega ette näha minimaalsed kaitsestandardid (40). |
| --- | --- |

87.

Siinjuures on põhiküsimus see, kas selleks, et suhtlusvõrgud rakendaksid oma teenustes eraelu puutumatust tagavaid vaikeseadeid, on vaja uusi poliitikameetmeid. Selle küsimuse tõstatas endine infoühiskonna volinik Viviane Reding, kes märkis, et vaja võib minna õigusakte (39). Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märkis samuti, et koos iseregulatsiooniga tuleks seadusega ette näha minimaalsed kaitsestandardid (40).

| 88. | Nagu eespool märgitud, võib suhtlusvõrgu teenuse osutajate kohustuse rakendada eraelu puutumatust tagavaid vaikeseadeid tuletada kaudselt andmekaitsedirektiivi artiklist 17, (41) millega kohustatakse vastutavaid andmetöötlejaid võtma vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid („nii töötlemissüsteemi kavandamise kui ka töötlemise ajal”), et tagada turvalisus ja välistada omavoliline töötlemine, võttes arvesse töötlemise riske ja andmete liiki. |
| --- | --- |

88.

Nagu eespool märgitud, võib suhtlusvõrgu teenuse osutajate kohustuse rakendada eraelu puutumatust tagavaid vaikeseadeid tuletada kaudselt andmekaitsedirektiivi artiklist 17, (41) millega kohustatakse vastutavaid andmetöötlejaid võtma vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid („nii töötlemissüsteemi kavandamise kui ka töötlemise ajal”), et tagada turvalisus ja välistada omavoliline töötlemine, võttes arvesse töötlemise riske ja andmete liiki.

| 89. | Siiski on see artikkel liiga üldine ega ole ka kõnealuses kontekstis kuigi konkreetne. Selles ei märgita täpselt, mida tähendavad vajalikud tehnilised ja organisatsioonilised meetmed suhtlusvõrkude kontekstis. Seega on praegune olukord õiguslikult ebakindel, põhjustades probleeme nii seadusandjatele kui ka üksikisikutele, kelle eraelu puutumatus ja isikuandmed ei ole täiel määral kaitstud. |
| --- | --- |

89.

Siiski on see artikkel liiga üldine ega ole ka kõnealuses kontekstis kuigi konkreetne. Selles ei märgita täpselt, mida tähendavad vajalikud tehnilised ja organisatsioonilised meetmed suhtlusvõrkude kontekstis. Seega on praegune olukord õiguslikult ebakindel, põhjustades probleeme nii seadusandjatele kui ka üksikisikutele, kelle eraelu puutumatus ja isikuandmed ei ole täiel määral kaitstud.

| 90. | Eespool kirjeldatut arvesse võttes kutsub Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni üles koostama õigusakte, mis sisaldaksid vähemalt üldist kohustust rakendada kohustuslikke privaatsusseadeid ning järgmisi täpsemaid nõudeid:






  a) | kehtestada seaded, mis lubavad kasutaja profiilile juurde pääseda üksnes kasutaja enda valitud kontaktidel. Seaded peaksid samuti tagama, et kasutajalt küsitaks enne profiili kolmandatele isikutele kättesaadavaks muutmist kinnitust; |
| --- | --- | --- |

90.

Eespool kirjeldatut arvesse võttes kutsub Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni üles koostama õigusakte, mis sisaldaksid vähemalt üldist kohustust rakendada kohustuslikke privaatsusseadeid ning järgmisi täpsemaid nõudeid:

a)

kehtestada seaded, mis lubavad kasutaja profiilile juurde pääseda üksnes kasutaja enda valitud kontaktidel. Seaded peaksid samuti tagama, et kasutajalt küsitaks enne profiili kolmandatele isikutele kättesaadavaks muutmist kinnitust;

| b) | tagada, et piiratud juurdepääsuga profiilid ei oleks leitavad sisemiste/väliste otsingumootorite abil. |
| --- | --- |

b)

tagada, et piiratud juurdepääsuga profiilid ei oleks leitavad sisemiste/väliste otsingumootorite abil.

| 91. | Kohustuslike eraelu puutumatust tagavate vaikeseadete ettenägemise kõrval tuleb küsida, kas asjakohane oleks kehtestada ka täiendavaid andmekaitse- ja muid meetmeid (näiteks seoses alaealiste kaitsmisega). See tõstatab laiema küsimuse – kas sellist liiki teenuste jaoks oleks asjakohane luua eriraamistik, mis peale kohustuslike eraelu puutumatust tagavate seadete kehtestamise reguleeriks ka muid aspekte. Euroopa andmekaitseinspektor palub komisjonil seda küsimust kaaluda. |
| --- | --- |

91.

Kohustuslike eraelu puutumatust tagavate vaikeseadete ettenägemise kõrval tuleb küsida, kas asjakohane oleks kehtestada ka täiendavaid andmekaitse- ja muid meetmeid (näiteks seoses alaealiste kaitsmisega). See tõstatab laiema küsimuse – kas sellist liiki teenuste jaoks oleks asjakohane luua eriraamistik, mis peale kohustuslike eraelu puutumatust tagavate seadete kehtestamise reguleeriks ka muid aspekte. Euroopa andmekaitseinspektor palub komisjonil seda küsimust kaaluda.

VII.   ERAELU PUUTUMATUST TAGAVAD BRAUSERI VAIKESEADED, ET TAGADA TEADLIKU NÕUSOLEKU ANDMINE REKLAAMI SAAMISEKS

| 92. | Reklaamipakkujad kasutavad küpsiseid ja muid vahendeid kasutajate käitumise jälgimiseks internetis, et kataloogida nende huvid ja luua nende profiilid. Seda teavet kasutatakse seejärel neile suunatud reklaami saatmiseks (42). |
| --- | --- |

92.

Reklaamipakkujad kasutavad küpsiseid ja muid vahendeid kasutajate käitumise jälgimiseks internetis, et kataloogida nende huvid ja luua nende profiilid. Seda teavet kasutatakse seejärel neile suunatud reklaami saatmiseks (42).

VII.1.   Kehtiva andmekaitse ja eraelu puutumatuse õigusliku raamistikuga seotud lahendamata probleemid ja riskid

| 93. | Sellist töötlemist reguleeritakse andmekaitsedirektiiviga (kui asjasse puutuvad isikuandmed) ning ka eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi artikli 5 lõikega 3. Nimetatud artiklis nõutakse konkreetselt, et kasutajat teavitataks selliste vahendite nagu küpsiste salvestamisest tema arvutisse või muusse seadmesse ja et talle antaks võimalus kas sellega nõustuda või sellest keelduda (43). |
| --- | --- |

93.

Sellist töötlemist reguleeritakse andmekaitsedirektiiviga (kui asjasse puutuvad isikuandmed) ning ka eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi artikli 5 lõikega 3. Nimetatud artiklis nõutakse konkreetselt, et kasutajat teavitataks selliste vahendite nagu küpsiste salvestamisest tema arvutisse või muusse seadmesse ja et talle antaks võimalus kas sellega nõustuda või sellest keelduda (43).

| 94. | Praeguseni on reklaamipakkujad kasutajate teavitamisel ja neile küpsistega nõustumise või neist keeldumise võimaldamisel tuginenud brauseriseadetele ja privaatsuspõhimõtetele. Nad on selgitanud toimetuste privaatsuspõhimõtetes, kuidas loobuda täielikult küpsiste vastuvõtmisest või kuidas nõustuda nendega üksikjuhtumipõhiselt. Sellega on nad soovinud täita kohustust jätta kasutajatele õigus küpsistest keelduda. |
| --- | --- |

94.

Praeguseni on reklaamipakkujad kasutajate teavitamisel ja neile küpsistega nõustumise või neist keeldumise võimaldamisel tuginenud brauseriseadetele ja privaatsuspõhimõtetele. Nad on selgitanud toimetuste privaatsuspõhimõtetes, kuidas loobuda täielikult küpsiste vastuvõtmisest või kuidas nõustuda nendega üksikjuhtumipõhiselt. Sellega on nad soovinud täita kohustust jätta kasutajatele õigus küpsistest keelduda.

| 95. | Kuigi teoreetiliselt võiks see meetod (brauseri kaudu) tõepoolest tagada tõhusalt sisulise teadliku nõusoleku küsimise, on reaalsus hoopis teistsugune. Üldiselt ei ole kasutajad teadlikud andmete kogumisest, veel vähem kolmandate isikute poolt, nad ei tea selliste andmete väärtust, kuidas neid kasutatakse, kuidas tehnoloogia toimib ning eelkõige seda, kuidas ja kus nad saavad seadeid muuta. Sammud, mida kasutajad peavad seadete muutmiseks läbima, pole mitte üksnes keerulised, vaid ka üleliigsed (kõigepealt peavad nad lubama brauseri seadetes küpsised ja alles siis saavad määrata piiravad seaded). |
| --- | --- |

95.

Kuigi teoreetiliselt võiks see meetod (brauseri kaudu) tõepoolest tagada tõhusalt sisulise teadliku nõusoleku küsimise, on reaalsus hoopis teistsugune. Üldiselt ei ole kasutajad teadlikud andmete kogumisest, veel vähem kolmandate isikute poolt, nad ei tea selliste andmete väärtust, kuidas neid kasutatakse, kuidas tehnoloogia toimib ning eelkõige seda, kuidas ja kus nad saavad seadeid muuta. Sammud, mida kasutajad peavad seadete muutmiseks läbima, pole mitte üksnes keerulised, vaid ka üleliigsed (kõigepealt peavad nad lubama brauseri seadetes küpsised ja alles siis saavad määrata piiravad seaded).

| 96. | Selle tulemusena ei kasuta piiravaid seadeid tegelikult paljud, seda mitte seetõttu, et nad on teinud teadliku otsuse nõustuda käitumispõhise reklaamiga, vaid kuna nad ei tea, et piiravad seaded määramata jättes nad õigupoolest nõustuvad küpsistega. |
| --- | --- |

96.

Selle tulemusena ei kasuta piiravaid seadeid tegelikult paljud, seda mitte seetõttu, et nad on teinud teadliku otsuse nõustuda käitumispõhise reklaamiga, vaid kuna nad ei tea, et piiravad seaded määramata jättes nad õigupoolest nõustuvad küpsistega.

| 97. | Kuigi õiguslikust seisukohast nähakse eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi artikli 5 lõikega 3 ette tõhus õiguslik kaitse, siis reaalsuses eeldatakse, et internetikasutajad on nõus jälgimisega käitumispõhise reklaami saatmise eesmärgil, kuigi tegelikult ei ole nad tihtipeale, kui mitte alati, sellisest jälgimisest teadlikud. |
| --- | --- |

97.

Kuigi õiguslikust seisukohast nähakse eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi artikli 5 lõikega 3 ette tõhus õiguslik kaitse, siis reaalsuses eeldatakse, et internetikasutajad on nõus jälgimisega käitumispõhise reklaami saatmise eesmärgil, kuigi tegelikult ei ole nad tihtipeale, kui mitte alati, sellisest jälgimisest teadlikud.

| 98. | Artikli 29 alusel asutatud töörühm koostab arvamust, mille eesmärk on selgitada käitumispõhise reklaamiga seotud õiguslikke nõudeid. Selline algatus on väga teretulnud. Siiski ei pruugi tõlgendamine iseenesest olla käesoleva olukorra lahendamiseks piisav ning Euroopa Liidul võib olla vaja võtta lisameetmeid. |
| --- | --- |

98.

Artikli 29 alusel asutatud töörühm koostab arvamust, mille eesmärk on selgitada käitumispõhise reklaamiga seotud õiguslikke nõudeid. Selline algatus on väga teretulnud. Siiski ei pruugi tõlgendamine iseenesest olla käesoleva olukorra lahendamiseks piisav ning Euroopa Liidul võib olla vaja võtta lisameetmeid.

VII.2.   Vajadus lisameetmete, eelkõige kohustuslike eraelu puutumatust tagavate vaikeseadete kehtestamise järele

| 99. | Nagu eespool kirjeldatud, võimaldavad veebibrauserid tavaliselt teataval määral kontrollida teatavat liiki küpsiseid. Praegu lubavad enamiku veebibrauserite vaikeseaded kõiki küpsiseid. Teisisõnu, brauserid on vaikimisi seadistatud nii, et lubatud on kõik küpsised, hoolimata küpsise eesmärgist. Alles siis, kui kasutaja muudab oma brauserirakenduse seadeid nii, et küpsised on keelatud, lõpetatakse talle küpsiste saatmine. Nagu eespool kirjeldatud, muudavad seadeid aga väga vähesed kasutajad. Peale selle ei kuvata brauserirakenduste esmakordsel installimisel või uuendamisel privaatsusviisardit. |
| --- | --- |

99.

Nagu eespool kirjeldatud, võimaldavad veebibrauserid tavaliselt teataval määral kontrollida teatavat liiki küpsiseid. Praegu lubavad enamiku veebibrauserite vaikeseaded kõiki küpsiseid. Teisisõnu, brauserid on vaikimisi seadistatud nii, et lubatud on kõik küpsised, hoolimata küpsise eesmärgist. Alles siis, kui kasutaja muudab oma brauserirakenduse seadeid nii, et küpsised on keelatud, lõpetatakse talle küpsiste saatmine. Nagu eespool kirjeldatud, muudavad seadeid aga väga vähesed kasutajad. Peale selle ei kuvata brauserirakenduste esmakordsel installimisel või uuendamisel privaatsusviisardit.

| 100. | Eespool kirjeldatud probleemi aitaks lahendada see, kui brauserites rakendataks eraelu puutumatust tagavaid vaikeseadeid. Teisisõnu, määratud seadetes võiksid kolmandate isikute küpsised olla keelatud. Selle toetamiseks ja tõhustamiseks peaksid veebibrauserid nõudma, et kasutajad läbiksid brauseri esmakordsel installimisel või uuendamisel privaatsusviisardi. Vaja on põhjalikumalt ja selgemalt teavitada küpsiste tüüpidest ja teatavate küpsiste kasulikkusest. Kasutajaid, kes on nõus sellega, et neid reklaami saatmise tarvis jälgitakse, tuleb nõuetekohaselt teavitada ja nad peavad oma brauseriseadeid muutma. See annaks neile suurema kontrolli oma isikuandmete ja eraelu puutumatuse üle. Euroopa andmekaitseinspektori arvates oleks see tõhus viis kasutajate nõusoleku austamiseks ja säilitamiseks (44). |
| --- | --- |

100.

Eespool kirjeldatud probleemi aitaks lahendada see, kui brauserites rakendataks eraelu puutumatust tagavaid vaikeseadeid. Teisisõnu, määratud seadetes võiksid kolmandate isikute küpsised olla keelatud. Selle toetamiseks ja tõhustamiseks peaksid veebibrauserid nõudma, et kasutajad läbiksid brauseri esmakordsel installimisel või uuendamisel privaatsusviisardi. Vaja on põhjalikumalt ja selgemalt teavitada küpsiste tüüpidest ja teatavate küpsiste kasulikkusest. Kasutajaid, kes on nõus sellega, et neid reklaami saatmise tarvis jälgitakse, tuleb nõuetekohaselt teavitada ja nad peavad oma brauseriseadeid muutma. See annaks neile suurema kontrolli oma isikuandmete ja eraelu puutumatuse üle. Euroopa andmekaitseinspektori arvates oleks see tõhus viis kasutajate nõusoleku austamiseks ja säilitamiseks (44).

| 101. | Võttes ühest küljest arvesse probleemi laiaulatuslikkust, teisisõnu seda, kui paljusid internetikasutajaid praegu illusoorse nõusoleku alusel jälgitakse, ning teisest küljest kaalul olevate huvide ulatust, on uute kaitsemeetmete vajalikkus veelgi selgem. Eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte rakendamine veebibrauseri rakendustes võib oluliselt suurendada üksikisikute võimalusi kontrollida reklaami eesmärgil kasutatavaid andmekogumistavasid. |
| --- | --- |

101.

Võttes ühest küljest arvesse probleemi laiaulatuslikkust, teisisõnu seda, kui paljusid internetikasutajaid praegu illusoorse nõusoleku alusel jälgitakse, ning teisest küljest kaalul olevate huvide ulatust, on uute kaitsemeetmete vajalikkus veelgi selgem. Eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte rakendamine veebibrauseri rakendustes võib oluliselt suurendada üksikisikute võimalusi kontrollida reklaami eesmärgil kasutatavaid andmekogumistavasid.

| 102. | Seetõttu julgustab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni kaaluma seadusandlikke meetmeid, millega nõutaks brauserites kohustuslike eraelu puutumatust tagavate vaikeseadete rakendamist ja asjakohase teabe esitamist. |
| --- | --- |

102.

Seetõttu julgustab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni kaaluma seadusandlikke meetmeid, millega nõutaks brauserites kohustuslike eraelu puutumatust tagavate vaikeseadete rakendamist ja asjakohase teabe esitamist.

VIII.   MUUD ÜKSIKISIKUTE ERAELU PUUTUMATUSE KAITSMISE JA ANDMEKAITSEGA SEOTUD PÕHIMÕTTED

| 103. | Kuigi eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte võib suuresti parandada üksikisikute isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset, on tarbijate usalduse tagamiseks IKT vastu vaja välja töötada ja rakendada täiendavaid õiguslikke põhimõtteid. Selle taustal käsitleb Euroopa andmekaitseinspektor kõikides sektorites kohaldatavat usaldusväärsuse põhimõtet ja kohustusliku turvarikkumisi käsitleva raamistiku väljatöötamist. |
| --- | --- |

103.

Kuigi eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte võib suuresti parandada üksikisikute isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitset, on tarbijate usalduse tagamiseks IKT vastu vaja välja töötada ja rakendada täiendavaid õiguslikke põhimõtteid. Selle taustal käsitleb Euroopa andmekaitseinspektor kõikides sektorites kohaldatavat usaldusväärsuse põhimõtet ja kohustusliku turvarikkumisi käsitleva raamistiku väljatöötamist.

VIII.1.   Usaldusväärsuse põhimõte eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtte järgimise tagamiseks

| 104. | Artikli 29 alusel asutatud töörühma dokumendis „Eraelu puutumatuse tulevik” (45) soovitatakse lisada andmekaitsedirektiivi usaldusväärsuse põhimõte. Selle teatavates rahvusvahelistes andmekaitsealastes õigusaktides (46) tunnustatud põhimõttega nõutakse, et organisatsioonid rakendaksid protsesse kehtivate õigusaktide järgimiseks ja kehtestaksid meetodid seaduste ja muude siduvate õigusaktide järgimise hindamiseks ja tõendamiseks. |
| --- | --- |

104.

Artikli 29 alusel asutatud töörühma dokumendis „Eraelu puutumatuse tulevik” (45) soovitatakse lisada andmekaitsedirektiivi usaldusväärsuse põhimõte. Selle teatavates rahvusvahelistes andmekaitsealastes õigusaktides (46) tunnustatud põhimõttega nõutakse, et organisatsioonid rakendaksid protsesse kehtivate õigusaktide järgimiseks ja kehtestaksid meetodid seaduste ja muude siduvate õigusaktide järgimise hindamiseks ja tõendamiseks.

| 105. | Euroopa andmekaitseinspektor toetab täielikult artikli 29 alusel asutatud töörühma soovitust. Tema meelest on see põhimõte väga oluline andmekaitsepõhimõtete ja sellealaste kohustuste tõhusa rakendamise edendamiseks. Usaldusväärsuse põhimõtte alusel peaksid vastutavad andmetöötlejad tõendama, et nad on kehtestanud kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktide järgimiseks vajaliku mehhanismi. See toetab tõenäoliselt eraelu kavandatud puutumatuse tõhusat rakendamist IKTs, kuna see oleks eriti sobiv viis usaldusväärsuse tõendamiseks. |
| --- | --- |

105.

Euroopa andmekaitseinspektor toetab täielikult artikli 29 alusel asutatud töörühma soovitust. Tema meelest on see põhimõte väga oluline andmekaitsepõhimõtete ja sellealaste kohustuste tõhusa rakendamise edendamiseks. Usaldusväärsuse põhimõtte alusel peaksid vastutavad andmetöötlejad tõendama, et nad on kehtestanud kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktide järgimiseks vajaliku mehhanismi. See toetab tõenäoliselt eraelu kavandatud puutumatuse tõhusat rakendamist IKTs, kuna see oleks eriti sobiv viis usaldusväärsuse tõendamiseks.

| 106. | Usaldusväärsuse hindamiseks ja tõendamiseks võivad vastutavad andmetöötlejad kasutada sisemenetlusi ning kolmandate isikute teenuseid, kes võivad teha auditeid või muud liiki kontrolle, mille alusel võib anda tunnistusi või auhindu. Selles kontekstis julgustab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni kaaluma, kas peale üldise usaldusväärsuse põhimõtte oleks kasulik nõuda seadusega konkreetseid usaldusväärsuse meetmeid, nagu vajadus koostada eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud mõjuhinnanguid, ja millistel tingimustel seda vaja oleks. |
| --- | --- |

106.

Usaldusväärsuse hindamiseks ja tõendamiseks võivad vastutavad andmetöötlejad kasutada sisemenetlusi ning kolmandate isikute teenuseid, kes võivad teha auditeid või muud liiki kontrolle, mille alusel võib anda tunnistusi või auhindu. Selles kontekstis julgustab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni kaaluma, kas peale üldise usaldusväärsuse põhimõtte oleks kasulik nõuda seadusega konkreetseid usaldusväärsuse meetmeid, nagu vajadus koostada eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud mõjuhinnanguid, ja millistel tingimustel seda vaja oleks.

VIII.2.   Turvarikkumised: õigusliku raamistiku väljatöötamine

| 107. | Eelmisel aastal eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis tehtud muudatustega kehtestati nõue teavitada andmetega seotud rikkumistest asjassepuutuvaid üksikisikuid ja ka asjaomaseid ametiasutusi. Andmetega seotud rikkumine on laia määratluse järgi igasugune rikkumine, mille tagajärjel hävitatakse, kaotatakse, avaldatakse vms teenusega seoses edastatud, säilitatud või muul viisil töödeldud isikuandmeid. Üksikisikuid tuleb teavitada juhul, kui andmetega seotud rikkumine kahjustab tõenäoliselt nende isikuandmeid või eraelu puutumatust. Nii võib see olla juhul, kui rikkumine võib viia identiteedivarguse, märkimisväärse alandamise või maine kahjustamiseni. Asjaomaseid ametiasutusi tuleb teavitada iga andmetega seotud rikkumise korral, hoolimata sellest, kas see kujutab endast üksikisikutele ohtu või mitte. |
| --- | --- |

107.

Eelmisel aastal eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis tehtud muudatustega kehtestati nõue teavitada andmetega seotud rikkumistest asjassepuutuvaid üksikisikuid ja ka asjaomaseid ametiasutusi. Andmetega seotud rikkumine on laia määratluse järgi igasugune rikkumine, mille tagajärjel hävitatakse, kaotatakse, avaldatakse vms teenusega seoses edastatud, säilitatud või muul viisil töödeldud isikuandmeid. Üksikisikuid tuleb teavitada juhul, kui andmetega seotud rikkumine kahjustab tõenäoliselt nende isikuandmeid või eraelu puutumatust. Nii võib see olla juhul, kui rikkumine võib viia identiteedivarguse, märkimisväärse alandamise või maine kahjustamiseni. Asjaomaseid ametiasutusi tuleb teavitada iga andmetega seotud rikkumise korral, hoolimata sellest, kas see kujutab endast üksikisikutele ohtu või mitte.

Turvarikkumistega seotud kohustuste kohaldamine kõikides sektorites

| 108. | Kahjuks kehtib kõnealune kohustus üksnes üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutajatele, nagu telefoniteenuse, internetiteenuse, elektronpostiteenuse osutajad jt. Euroopa andmekaitseinspektor julgustab komisjoni esitama turvarikkumiste kohta kõiki sektoreid hõlmavaid ettepanekuid. Sellise raamistiku sisu asjus leiab Euroopa andmekaitseinspektor, et eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis vastu võetud turvarikkumiste õiguslik raamistik loob asjakohase tasakaalu üksikisikute õiguste, sealhulgas nende isikuandmete ja eraelu puutumatusega seotud õiguste kaitsmise ning asjaomastele üksustele kehtestatud kohustuste vahel. Samas on raamistik piisavalt tugev, kuna seda toetatakse oluliste jõustamissätetega, millega antakse ametiasutustele piisavad volitused rikkumise korral uurimiste korraldamiseks ja sanktsioonide määramiseks. |
| --- | --- |

108.

Kahjuks kehtib kõnealune kohustus üksnes üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutajatele, nagu telefoniteenuse, internetiteenuse, elektronpostiteenuse osutajad jt. Euroopa andmekaitseinspektor julgustab komisjoni esitama turvarikkumiste kohta kõiki sektoreid hõlmavaid ettepanekuid. Sellise raamistiku sisu asjus leiab Euroopa andmekaitseinspektor, et eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis vastu võetud turvarikkumiste õiguslik raamistik loob asjakohase tasakaalu üksikisikute õiguste, sealhulgas nende isikuandmete ja eraelu puutumatusega seotud õiguste kaitsmise ning asjaomastele üksustele kehtestatud kohustuste vahel. Samas on raamistik piisavalt tugev, kuna seda toetatakse oluliste jõustamissätetega, millega antakse ametiasutustele piisavad volitused rikkumise korral uurimiste korraldamiseks ja sanktsioonide määramiseks.

| 109. | Sellest tulenevalt julgustab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni võtma vastu seadusandliku ettepaneku, millega kohaldataks asjaomast raamistikku kõikides sektorites, vajaduse korral koos asjakohaste muudatustega. Samuti tagaks see, et kõikides sektorites kohaldataks samu standardeid ja menetlusi. |
| --- | --- |

109.

Sellest tulenevalt julgustab Euroopa andmekaitseinspektor komisjoni võtma vastu seadusandliku ettepaneku, millega kohaldataks asjaomast raamistikku kõikides sektorites, vajaduse korral koos asjakohaste muudatustega. Samuti tagaks see, et kõikides sektorites kohaldataks samu standardeid ja menetlusi.

Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis sisalduva õigusliku raamistiku vastuvõtmine komiteemenetluse kaudu

| 110. | Muudetud eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiiviga volitatakse komisjoni võtma komiteemenetluse kaudu tehnilisi rakendusmeetmeid, st üksikasjalikke meetmeid turvarikkumistest teatamise kohta. (47) Selline volitus on õigustatud turvarikkumiste õigusliku raamistiku järjepideva rakendamise ja kohaldamise seisukohalt. Järjepideva rakendamise eesmärk on tagada, et kogu ühenduses oleks üksikisikutele tagatud võrdselt kõrge kaitsetase ning et asjaomaseid üksusi ei koormataks erinevate teatamisnõuetega. |
| --- | --- |

110.

Muudetud eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiiviga volitatakse komisjoni võtma komiteemenetluse kaudu tehnilisi rakendusmeetmeid, st üksikasjalikke meetmeid turvarikkumistest teatamise kohta. (47) Selline volitus on õigustatud turvarikkumiste õigusliku raamistiku järjepideva rakendamise ja kohaldamise seisukohalt. Järjepideva rakendamise eesmärk on tagada, et kogu ühenduses oleks üksikisikutele tagatud võrdselt kõrge kaitsetase ning et asjaomaseid üksusi ei koormataks erinevate teatamisnõuetega.

| 111. | Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv võeti vastu 2009. aasta novembris. Tundub, et ei ole põhjust lükata tehniliste rakendusmeetmete võtmisega seotud töö alustamist edasi. Euroopa andmekaitseinspektor korraldas kaks seminari, mille eesmärk oli jagada ja koguda kogemusi andmetega seotud rikkumistest teatamises. Ta on hea meelega valmis jagama selle projekti tulemusi ning tegema komisjoni ja teiste sidusrühmadega koostööd andmetega seotud rikkumiste üldise õigusliku raamistiku täiustamise vallas. |
| --- | --- |

111.

Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv võeti vastu 2009. aasta novembris. Tundub, et ei ole põhjust lükata tehniliste rakendusmeetmete võtmisega seotud töö alustamist edasi. Euroopa andmekaitseinspektor korraldas kaks seminari, mille eesmärk oli jagada ja koguda kogemusi andmetega seotud rikkumistest teatamises. Ta on hea meelega valmis jagama selle projekti tulemusi ning tegema komisjoni ja teiste sidusrühmadega koostööd andmetega seotud rikkumiste üldise õigusliku raamistiku täiustamise vallas.

| 112. | Euroopa andmekaitseinspektor julgustab komisjoni võtma kiiresti vajalikke meetmeid. Enne tehniliste rakendusmeetmete võtmist peab komisjon korraldama laiapõhjalise konsultatsiooni, mille käigus tuleb nõu pidada Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA), Euroopa andmekaitseinspektori ja artikli 29 alusel asutatud töörühmaga. Peale selle tuleb konsultatsiooni kaasata teised asjakohased sidusrühmad, eelkõige selleks, et teavitada parimatest kättesaadavatest tehnilistest ja majanduslikest rakendamisvahenditest. |
| --- | --- |

112.

Euroopa andmekaitseinspektor julgustab komisjoni võtma kiiresti vajalikke meetmeid. Enne tehniliste rakendusmeetmete võtmist peab komisjon korraldama laiapõhjalise konsultatsiooni, mille käigus tuleb nõu pidada Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA), Euroopa andmekaitseinspektori ja artikli 29 alusel asutatud töörühmaga. Peale selle tuleb konsultatsiooni kaasata teised asjakohased sidusrühmad, eelkõige selleks, et teavitada parimatest kättesaadavatest tehnilistest ja majanduslikest rakendamisvahenditest.

IX.   KOKKUVÕTE

| 113. | Põhiprobleemiks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamises ja edukas rakendamises peetakse usaldust, või pigem selle puudumist. Kui inimesed ei usalda IKTd, kukuvad need tehnoloogiad tõenäoliselt läbi. Usaldus IKT vastu sõltub mitmest eri tegurist. Nendest kõige tähtsam on tagada, et sellised tehnoloogiad ei kahjustaks üksikisikute põhiõigusi eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele. |
| --- | --- |

113.

Põhiprobleemiks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arendamises ja edukas rakendamises peetakse usaldust, või pigem selle puudumist. Kui inimesed ei usalda IKTd, kukuvad need tehnoloogiad tõenäoliselt läbi. Usaldus IKT vastu sõltub mitmest eri tegurist. Nendest kõige tähtsam on tagada, et sellised tehnoloogiad ei kahjustaks üksikisikute põhiõigusi eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele.

| 114. | Selleks et tugevdada veelgi andmekaitse ja eraelu puutumatuse õiguslikku raamistikku, mille põhimõtted kehtivad täielikult ka infoühiskonnas, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor rakendada õigusaktide ja poliitikakujundamise eri tasanditel eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet. |
| --- | --- |

114.

Selleks et tugevdada veelgi andmekaitse ja eraelu puutumatuse õiguslikku raamistikku, mille põhimõtted kehtivad täielikult ka infoühiskonnas, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor rakendada õigusaktide ja poliitikakujundamise eri tasanditel eraelu kavandatud puutumatuse põhimõtet.

| 115. | Ta soovitab komisjonile nelja meedet:






  a) | teha ettepanek lisada andmekaitse õiguslikku raamistikku eraelu kavandatud puutumatust käsitlev üldsäte. See säte peaks olema tehnoloogia suhtes neutraalne ja selle järgimine peaks olema eri etappides kohustuslik; |
| --- | --- | --- |

115.

Ta soovitab komisjonile nelja meedet:

a)

teha ettepanek lisada andmekaitse õiguslikku raamistikku eraelu kavandatud puutumatust käsitlev üldsäte. See säte peaks olema tehnoloogia suhtes neutraalne ja selle järgimine peaks olema eri etappides kohustuslik;

| b) | täpsustada asjaomast üldsätet konkreetsetes sätetes, kui eri sektorite kohta pakutakse välja konkreetsed õigusaktid. Sellised konkreetsed sätted võib juba praegu lisada õigusaktidesse andmekaitsedirektiivi artikli 17 (ja muude kehtivate õigusaktide) alusel; |
| --- | --- |

b)

täpsustada asjaomast üldsätet konkreetsetes sätetes, kui eri sektorite kohta pakutakse välja konkreetsed õigusaktid. Sellised konkreetsed sätted võib juba praegu lisada õigusaktidesse andmekaitsedirektiivi artikli 17 (ja muude kehtivate õigusaktide) alusel;

| c) | lisada eraelu kavandatud puutumatus juhtpõhimõttena Euroopa digitaalsesse tegevuskavva; |
| --- | --- |

c)

lisada eraelu kavandatud puutumatus juhtpõhimõttena Euroopa digitaalsesse tegevuskavva;

| d) | lisada eraelu kavandatud puutumatus põhimõttena muudesse ELi algatustesse (peamiselt sellistesse, mis ei ole seadusandlikud). |
| --- | --- |

d)

lisada eraelu kavandatud puutumatus põhimõttena muudesse ELi algatustesse (peamiselt sellistesse, mis ei ole seadusandlikud).

| 116. | Kolmes kindlaksmääratud IKT valdkonnas soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil hinnata vajadust esitada ettepanekud eraelu kavandatud puutumatuse konkreetse rakendamise kohta:






  a) | raadiosagedustuvastusega seoses tuleks välja pakkuda seadusandlikud meetmed, millega reguleeritaks raadiosagedustuvastuse kasutamise põhiprobleeme juhul, kui kehtiva õigusliku raamistiku rakendamine iseregulatsiooni kaudu osutub ebatõhusaks. Eelkõige tuleb ette näha osalemispõhimõtte rakendamine müügihetkel, mis tähendab, et kõik tarbetoodetele kinnitatud raadiosagedustuvastuse märgised deaktiveeritakse müügihetkel vaikimisi; |
| --- | --- | --- |

116.

Kolmes kindlaksmääratud IKT valdkonnas soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil hinnata vajadust esitada ettepanekud eraelu kavandatud puutumatuse konkreetse rakendamise kohta:

a)

raadiosagedustuvastusega seoses tuleks välja pakkuda seadusandlikud meetmed, millega reguleeritaks raadiosagedustuvastuse kasutamise põhiprobleeme juhul, kui kehtiva õigusliku raamistiku rakendamine iseregulatsiooni kaudu osutub ebatõhusaks. Eelkõige tuleb ette näha osalemispõhimõtte rakendamine müügihetkel, mis tähendab, et kõik tarbetoodetele kinnitatud raadiosagedustuvastuse märgised deaktiveeritakse müügihetkel vaikimisi;

| b) | suhtlusvõrkudega seoses tuleks koostada õigusaktid, mis sisaldaksid vähemalt üldkohustust rakendada kohustuslikke eraelu puutumatust tagavaid vaikeseadeid, millele lisanduksid täpsemad nõuded, näiteks kasutajaprofiilile juurdepääsu võimaldamine üksnes kasutaja enda valitud kontaktidele ning tagamine, et piiratud juurdepääsuga profiilid ei oleks leitavad sisemiste/väliste otsingumootorite abil; |
| --- | --- |

b)

suhtlusvõrkudega seoses tuleks koostada õigusaktid, mis sisaldaksid vähemalt üldkohustust rakendada kohustuslikke eraelu puutumatust tagavaid vaikeseadeid, millele lisanduksid täpsemad nõuded, näiteks kasutajaprofiilile juurdepääsu võimaldamine üksnes kasutaja enda valitud kontaktidele ning tagamine, et piiratud juurdepääsuga profiilid ei oleks leitavad sisemiste/väliste otsingumootorite abil;

| c) | suunatud reklaamiga seoses tuleks kaaluda õigusakte, mis hõlmaks nõuet, et brauseriseadetega keelataks vaikimisi kolmandate isikute küpsised ja nõutaks kasutajalt brauseri esmakordsel installimisel või uuendamisel privaatsusviisardi läbimist. |
| --- | --- |

c)

suunatud reklaamiga seoses tuleks kaaluda õigusakte, mis hõlmaks nõuet, et brauseriseadetega keelataks vaikimisi kolmandate isikute küpsised ja nõutaks kasutajalt brauseri esmakordsel installimisel või uuendamisel privaatsusviisardi läbimist.

| 117. | Lõpetuseks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil:






  a) | kaaluda kehtiva andmekaitsedirektiivi raames usaldusväärsuse põhimõtte rakendamist ning |
| --- | --- | --- |

117.

Lõpetuseks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor komisjonil:

a)

kaaluda kehtiva andmekaitsedirektiivi raames usaldusväärsuse põhimõtte rakendamist ning

| b) | töötada välja eeskirjade ja menetluste raamistik eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiiviga ette nähtud turvarikkumisest teatamist käsitlevate sätete rakendamiseks ja nende üldiseks laiendamiseks kõikidele vastutavatele andmetöötlejatele. |
| --- | --- |

b)

töötada välja eeskirjade ja menetluste raamistik eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiiviga ette nähtud turvarikkumisest teatamist käsitlevate sätete rakendamiseks ja nende üldiseks laiendamiseks kõikidele vastutavatele andmetöötlejatele.

Brüssel, 18. märts 2010

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

1

(2)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

2

(3)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

3

(4)  Vastused küsimustele, mille Euroopa Parlament esitas volinik Neelie Kroesile voliniku nimetamisele eelnenud Euroopa Parlamendi istungite käigus.

4

(5)  Vastused küsimustele, mille Euroopa Parlament esitas volinik Neelie Kroesile voliniku nimetamisele eelnenud Euroopa Parlamendi istungite käigus; volinik Viviane Redingi kõne „Euroopa digitaalne tegevuskava uuele digitaalsele tarbijale”, ette kantud Euroopa Tarbijaliitude Ameti (BEUC) mitme sidusrühma foorumil teemal „Tarbija eraelu puutumatus ja veebiturundus: turusuundumused ja poliitilised väljavaated”, Brüssel, 12. november 2009.

5

(6)  Vt näiteks nõuandva kogu RISEPTIS (Research and Innovation on Security, Privacy and Trustworthiness in the Information Society) aruanne „Trust in the Information Society” („Usaldus infoühiskonnas”). Kättesaadav aadressil http://www.think-trust.eu/general/news-events/riseptis-report.html Vt lisaks: Horrigan, J. B., Broadband Adoption and Use in America, FCC Omnibus Broadband Initiative, OBI töödokumentide sari, nr 1.

6

Broadband Adoption and Use in America

(7)  Artikli 29 alusel asutatud töörühma arvamus 168 eraelu puutumatuse tuleviku kohta, ühispanus Euroopa Komisjoni arutellu isikuandmete kaitsmise põhiõiguse õigusliku raamistiku üle, vastu võetud 1. detsembril 2009.

7

(8)  25. juuli 2007. aasta arvamus järgmise dokumendi kohta: komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule andmekaitsedirektiivi parema rakendamise tööprogrammi järelmeetmete kohta, ELT C 255, 27.10.2007, lk 1; 20. detsembri 2007. aasta arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Raadiosagedustuvastus (RFID) Euroopas: sammud poliitilise raamistiku suunas”, KOM(2007) 96, ELT C 101, 23.4.2008, lk 1; 10. aprilli 2008. aasta arvamus järgmise dokumendi kohta: Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse muu hulgas direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv), ELT C 181, 18.7.2008, lk 1 ning 9. jaanuari 2009. aasta arvamus direktiivi 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris) läbivaatamise kohta.

8

(9)  Euroopa digitaalse konkurentsivõime aruanne: i2010 strateegia peamised saavutused aastatel 2005–2009 (SEK(2009) 1060).

9

(10)  Nõukogu järeldused „i2010 strateegia järgne strateegia – avatud, keskkonnasõbraliku ja konkurentsivõimelise teadmusühiskonna suunas” (17107/09), vastu võetud 18.12.2009.

10

(11)  Aruanne Euroopa uue digitaalse tegevuskava kindlaksmääramise kohta: algatusest i2010 domeenini digital.eu (2009/2225 (INI)), vastu võetud 18.3.2010.

11

(12)  Näiteks ei tohi raviteenuse osutamise eesmärgil kogutud terviseandmeid müüa ega kasutada harukliinikute asukohtade valimiseks, päevakirurgia keskuste loomiseks ega muul viisil finantsmõju avaldava tulevase tegevuse kavandamiseks, mille jaoks on vaja teha põhjalik uurimine.

12

(13)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori arvamus komisjoni teatise „Tegevuskava intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks Euroopas” ja sellega kaasneva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega, kättesaadav aadressil: http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2009/09-07-22_Intelligent_Transport_Systems_EN.pdf

13

(14)  Komisjoni 2. mai 2007. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule andmekaitse edendamise kohta eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate kaudu, KOM(2007) 228(lõplik).

14

(15)  Uuring eraelu puutumatust soodustavate tehnoloogiate majandusliku kasu kohta, JLS/2008/D4/036.

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ (edaspidi „andmekaitsedirektiiv”).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/58/EÜ (edaspidi „eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv”).

17

(18)  4. novembril 1950 Roomas vastu võetud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8 sätestatud põhielementide ja tingimuste tõlgendamine, kuna need kehtivad eri valdkondade kohta.

18

(19)  Lissaboni lepingus kinnitatakse sellist kaitset, tunnustades eraelu puutumatuse austamist ja isikuandmete kaitsmist ELi inimõiguste harta artiklites 7 ja 8 sätestatud iseseisvate põhiõigustena. Lissaboni lepingu jõustamisega muutus ELi põhiõiguste harta siduvaks.

19

(20)  Artiklis 17 on sätestatud järgmine: „Liikmesriigid näevad ette, et vastutav töötleja peab rakendama vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid kaitsmaks isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või juhusliku kaotsimineku, muutmise, ebaseadusliku avalikustamise või juurdepääsu eest, eelkõige juhul, kui töötlemine hõlmab andmete edastamist võrgu kaudu, ning igasuguse muu võimaliku ebaseadusliku töötlemise eest.” Seda täiendab põhjendus 46: „andmesubjektide õiguste ja vabaduste kaitsmine isikuandmete töötlemisel eeldab vajalike tehniliste ja korralduslike meetmete võtmist nii töötlemissüsteemi kavandamise kui ka töötlemise ajal, eelkõige selleks, et tagada turvalisus ja seega välistada võimalik omavoliline töötlemine.”

20

(21)  Komisjon on teatanud, et kavatseb direktiivi 1999/5/EÜ 2010. aasta lõpu poole ajakohastada.

21

(22)  Vt Ühendkuningriigi teabevoliniku ameti aruanne „Privacy by Design” („Eraelu kavandatud puutumatus”), avaldatud novembris 2008.

22

(23)  Vt artikli 29 alusel asutatud töörühma arvamus 168 eraelu puutumatuse tuleviku kohta, ühispanus Euroopa Komisjoni arutellu isikuandmete kaitsmise põhiõiguse õigusliku raamistiku üle, vastu võetud 1. detsembril 2009.

23

(24)  „Eraelu kavandatud puutumatus on põhimõte, mis teenib nii kodanike kui ka ettevõtjate huve. Eraelu kavandatud puutumatus parandab üksikisikute kaitset ning suurendab samuti usaldust uute teenuste ja toodete vastu ning usku neisse, mõjutades omakorda positiivselt majandust. Selle kohta on teatavaid positiivseid näiteid, kuid palju on vaja veel teha.”2010. aasta 28. jaanuaril andmekaitse päeval peetud kõne, Euroopa Parlament, Brüssel.

24

(25)  „Stockholmi programm – avatud ja turvaline Euroopa kodanike teenistuses ja nende kaitsel”, heaks kiidetud Euroopa Ülemkogus 2009. aasta detsembris.

25

(26)  Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile – Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses, ELT C 276, 17.11.2009, lk 8, punkt 60.

26

(27)  Artikli 29 alusel asutatud töörühma arvamus 168 eraelu puutumatuse tuleviku kohta, ühispanus Euroopa Komisjoni arutellu isikuandmete kaitsmise põhiõiguse õigusliku raamistiku üle, vastu võetud 1. detsembril 2009.

27

(28)  Raadiosagedustuvastuse (Radio Frequency Identification, RFID) tehnoloogia või infrastruktuuri põhikomponendid on märgis (st mikrokiip), lugeja ning märgiste ja lugejatega vahevara kaudu ühendatud rakendus ning toodetud andmete töötlus. Märgis koosneb elektronlülitusest, milles säilitatakse andmed, ja antennist, mis edastab andmeid raadiolainete teel. Lugejas on antenn ja demodulaator, mis muundab raadiolingi kaudu sissetuleva analooginfo digitaalandmeteks. Seejärel saab teabe saata võrkude kaudu andmebaasidesse ja serveritesse, et seda arvutis edasi töödelda.

28

(29)  Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis osutatakse raadiosagedustuvastuse direktiivile artiklis 3: „Käesolevat direktiivi kohaldatakse isikuandmete töötlemisele, mis toimub seoses üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisega ühenduse üldkasutatavates sidevõrkudes, sealhulgas andmete kogumist ja tuvastusseadmeid toetavates üldkasutatavates sidevõrkudes.” Seda täiendab põhjendus 56: „Tehnoloogia areng võimaldab luua uusi rakendusi, mis põhinevad andmekogumis- ja tuvastusseadmetel, näiteks raadiosagedusi kasutavatel kontaktivabadel seadmetel. Raadiosagedust kasutavad näiteks raadiosageduse tuvastamise seadmed (RFID) üheselt tuvastatavatelt märgistelt andmete hõivamiseks, mis kantakse seejärel üle olemasolevate sidevõrkude kaudu. Sellise tehnoloogia laiaulatuslik kasutamine võib tuua olulist majanduslikku ja sotsiaalset kasu, ning kui kodanikud selle kasutamise heaks kiidavad, anda võimsa panuse siseturu arengusse. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb tagada kõik üksikisikute põhiõigused, sealhulgas eraelu puutumatus ja andmekaitse. Kui sellised seadmed ühendatakse üldkasutatavate elektrooniliste sidevõrkudega või kui need kasutavad peamise infrastruktuurina elektroonilisi sideteenuseid, tuleks kohaldada direktiivi 2002/58/EÜ (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) asjakohaseid sätteid, sealhulgas turvalisust, liiklust ja asukohaandmeid ning konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid.”

29

(30)  Näiteks andmekaitsedirektiivi artiklis 17 kehtestatakse kohustus rakendada vajalikke tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid kaitsmaks isikuandmeid juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või omavolilise avalikustamise eest.

30

(31)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Raadiosagedustuvastus (RFID) Euroopas: sammud poliitilise raamistiku suunas, KOM(2007) 96 (lõplik).

31

(32)  Komisjoni soovitus, 12. mai 2009, eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtete kohaldamise kohta raadiosagedustuvastust kasutavates rakendustes (K(2009) 3200 (lõplik)).

32

(33)  Komisjoni 18. juuni 2009. aasta teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Asjade Internet: Euroopa tegevuskava, KOM(2009) 278 (lõplik).

33

(34)  Vt artikli 29 alusel asutatud töörühma arvamus 163, 5/2009 Interneti suhtlusvõrkude kohta, vastu võetud 12. juunil 2009.

34

(35)  Vastutav töötleja on füüsiline või juriidiline isik, riigiasutus, esindused või mõni muu organ, kes määrab üksi või koos teistega kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid; kui töötlemise eesmärgid ja vahendid on kindlaks määratud siseriiklike või ühenduse õigusnormidega, võib vastutava töötleja või tema ametissemääramise sätestada siseriiklikus või ühenduse õiguses.

35

(36)  Teave selle programmi kohta on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sip/index_en.htm

36

(37)  Põhimõtted on kättesaadavad aadressil: http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/sn_principles.pdf

37

(38)  Aruanne ELi turvalisemate suhtlusvõrkude põhimõtete rakendamise hindamise kohta, kättesaadaval aadressil: http://ec.europa.eu/information_society/activities/social_networking/docs/final_report/first_part.pdf

38

(39)  Euroopa Komisjoni liige Viviane Reding, esindades infoühiskonna ja meedia peadirektoraati, „Mõtle, enne kui postitad! Kuidas muuta suhtlusvõrgusaidid laste ja noorukite jaoks turvalisemaks?” Turvalisema interneti päev, Strasbourg, 9. veebruar 2010.

39

(40)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus suhtlusvõrgusaitide mõju kohta kodanikele/tarbijatele, 4. november 2009.

40

(41)  Selgitatud ka käesoleva dokumendi punktis 33.

41

(42)  Jälitusküpsised on väikesed kordumatut tunnuskoodi sisaldavad tekstifailid. Tavaliselt salvestavad reklaamivõrgustikud (samuti veebisaitide operaatorid ja toimetused) küpsised külastaja kõvakettale, eelkõige brauserisse, kui kasutajad külastavad esimest korda veebisaiti, kus pakutakse asjaomasesse võrgustikku kuuluvaid reklaame. Küpsis võimaldab reklaamipakkujal tunda ära varasema külastaja, kui too naaseb sellele veebisaidile või külastab mõnda muud reklaamipakkuja partnerveebisaiti. Sellised korduvad külastused võimaldavad luua reklaamipakkujal külastaja profiili.

42

(43)  Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi artikli 5 lõiget 3 muudeti hiljuti, et tugevdada kaitset seoses kasutajate teabevahetuse „pealtkuulamisega” näiteks nuhkvara ja küpsiste kaudu, mis salvestatakse kasutaja arvutisse või muusse seadmesse. Uue direktiivi järgi tuleks kasutajatele anda paremat teavet ja võimaldada neil hõlpsamalt kontrollida, kas nad soovivad salvestada oma lõppseadmesse küpsiseid.

43

(44)  Samas on Euroopa andmekaitseinspektor teadlik sellest, et see ei lahendaks probleemi täielikult, kuna on olemas küpsiseid, mida ei saa brauseri kaudu kontrollida. See kehtib näiteks nn välkküpsiste puhul. Seetõttu peaksid brauserite arendajad integreerima brauserite uute versioonide küpsiste kontrollimise vaikeseadetesse välkküpsiste kontrollimise seaded.

44

(45)  Artikli 29 alusel asutatud töörühma arvamus 168 eraelu puutumatuse tuleviku kohta, ühispanus Euroopa Komisjoni arutellu isikuandmete kaitsmise põhiõiguse õigusliku raamistiku üle, vastu võetud 1. detsembril 2009.

45

(46)  OECD 1980. aasta suunised isikuandmete kaitse ja piiriülese edastamise kohta; Madridi ülemaailmne eraelu puutumatust käsitlev deklaratsioon ülemaailmsete eraelu puutumatuse standardite kohta, 3. november 2009.

46

(47)  Komiteemenetlus hõlmab tehniliste rakendusmeetmete võtmist komitees, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja mille eesistuja on komisjon. Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva direktiivi puhul kohaldatakse kontrolliga regulatiivmenetlust, mis tähendab, et Euroopa Parlament ning nõukogu võivad esitada komisjoni väljapakutud meetmetega seoses vastuväiteid. Vt ka: http://europa.eu/scadplus/glossary/comitology_en.htm

47

---

| 16.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/16

---

Euroopa andmekaitseinspektori arvamus Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku kohta, mis käsitleb elektri- ja elektroonikaseadmete romusid

2010/C 280/02

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 16;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artiklit 17;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artiklit 41,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | 3. detsembril 2008 võttis komisjon vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (edaspidi „ettepanek”) (1). Ettepaneku eesmärk on uuesti sõnastada 27. jaanuaril 2003. aastal vastu võetud direktiiv 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (edaspidi „direktiiv”), (2) muutmata elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumise ja ringlussevõtuga seotud ajendeid ja põhjendusi. |
| --- | --- |

1.

3. detsembril 2008 võttis komisjon vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepaneku elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (edaspidi „ettepanek”) (1). Ettepaneku eesmärk on uuesti sõnastada 27. jaanuaril 2003. aastal vastu võetud direktiiv 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (edaspidi „direktiiv”), (2) muutmata elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogumise ja ringlussevõtuga seotud ajendeid ja põhjendusi.

| 2. | Euroopa andmekaitseinspektoriga ei ole määruse (EÜ) nr 45/2001 (3) artikli 28 lõike 2 nõuete kohaselt konsulteeritud. Seetõttu on Euroopa andmekaitseinspektor võtnud omaalgatuslikult vastu käesoleva arvamuse, mis põhineb nimetatud määruse artikli 41 lõikel 2. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada ettepaneku preambulisse viite käesolevale arvamusele. |
| --- | --- |

2.

Euroopa andmekaitseinspektoriga ei ole määruse (EÜ) nr 45/2001 (3) artikli 28 lõike 2 nõuete kohaselt konsulteeritud. Seetõttu on Euroopa andmekaitseinspektor võtnud omaalgatuslikult vastu käesoleva arvamuse, mis põhineb nimetatud määruse artikli 41 lõikel 2. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab lisada ettepaneku preambulisse viite käesolevale arvamusele.

| 3. | Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik soovituse esitamisest õigusloomeprotsessi lõppjärgus, kuid peab käesoleva arvamuse edastamist siiski asjakohaseks ja kasulikuks, sest ettepanek tõstatab olulisi andmekaitseprobleeme, millele selle tekstis ei ole tähelepanu pööratud. Käesoleva arvamusega ei püüta muuta ettepaneku, mille raskuskeskmeks (4) jääb keskkonnakaitse, peamist ja ülekaalukat eesmärki ning sisu, vaid tuua välja lisamõõde, mis muutub meie infoühiskonnas järjest tähtsamaks (5). |
| --- | --- |

3.

Euroopa andmekaitseinspektor on teadlik soovituse esitamisest õigusloomeprotsessi lõppjärgus, kuid peab käesoleva arvamuse edastamist siiski asjakohaseks ja kasulikuks, sest ettepanek tõstatab olulisi andmekaitseprobleeme, millele selle tekstis ei ole tähelepanu pööratud. Käesoleva arvamusega ei püüta muuta ettepaneku, mille raskuskeskmeks (4) jääb keskkonnakaitse, peamist ja ülekaalukat eesmärki ning sisu, vaid tuua välja lisamõõde, mis muutub meie infoühiskonnas järjest tähtsamaks (5).

| 4. | Euroopa andmekaitseinspektor, olles samuti teadlik uuestisõnastamise menetluse piiratud ulatusest, kutsub seadusandjat siiski tungivalt üles võtma käesolevaid soovitusi arvesse kooskõlas uuesti sõnastamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 8 (milles nähakse ette võimalus muuta muutmata sätteid) (6). |
| --- | --- |

4.

Euroopa andmekaitseinspektor, olles samuti teadlik uuestisõnastamise menetluse piiratud ulatusest, kutsub seadusandjat siiski tungivalt üles võtma käesolevaid soovitusi arvesse kooskõlas uuesti sõnastamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 8 (milles nähakse ette võimalus muuta muutmata sätteid) (6).

II.   ETTEPANEKU KONTEKST JA TAUST NING SEOTUS ANDMEKAITSEGA

| 5. | Ettepaneku eesmärk on ajakohastada olemasolevat direktiivi elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kõrvaldamise, korduskasutamise ja ringlussevõtu kohta. Ettepaneku koostamiseni, nagu oli ette nähtud direktiivi artikli 17 lõikega 5, viisid direktiivi rakendamise esimestel aastatel ilmnenud tehnilised, õiguslikud ja haldusprobleemid. |
| --- | --- |

5.

Ettepaneku eesmärk on ajakohastada olemasolevat direktiivi elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kõrvaldamise, korduskasutamise ja ringlussevõtu kohta. Ettepaneku koostamiseni, nagu oli ette nähtud direktiivi artikli 17 lõikega 5, viisid direktiivi rakendamise esimestel aastatel ilmnenud tehnilised, õiguslikud ja haldusprobleemid.

| 6. | Elektri- ja elektroonikaseadmed on lai tooterühm, mis hõlmab mitmesuguseid isikuandmete talletamist võimaldavaid vahendeid, nagu infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmed (näiteks personaalarvutid, sülearvutid, elektroonilised sideterminalid), mida iseloomustavad praeguses tehnika ja majanduse kontekstis järjest kiirenevad innovatsioonitsüklid ning eri tehnoloogiate lähenemisest tulenev mitme otstarbega seadmete pakkumine. Elektrooniliste andmekandjate valdkonnas toimub järjest kiirenev areng, eriti seoses salvestusmahu ja -formaadiga, ning sellest tuleneb turujõudude põhjustatud järjest kiirenev elektri- ja elektroonikaseadmete (mis sisaldavad suurt hulka sageli delikaatseid isikuandmeid) ringlus. Selle tulemusel on elektri- ja elektroonikaseadmete romud kõige kiiremini kasvav jäätmevoog Euroopa Liidus (7) ning nende sobimatu kõrvaldamise korral suureneb selgelt ka seda tüüpi elektri- ja elektroonikaseadmetesse talletatud isikuandmete kaotamise ja hajumise oht. |
| --- | --- |

6.

Elektri- ja elektroonikaseadmed on lai tooterühm, mis hõlmab mitmesuguseid isikuandmete talletamist võimaldavaid vahendeid, nagu infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmed (näiteks personaalarvutid, sülearvutid, elektroonilised sideterminalid), mida iseloomustavad praeguses tehnika ja majanduse kontekstis järjest kiirenevad innovatsioonitsüklid ning eri tehnoloogiate lähenemisest tulenev mitme otstarbega seadmete pakkumine. Elektrooniliste andmekandjate valdkonnas toimub järjest kiirenev areng, eriti seoses salvestusmahu ja -formaadiga, ning sellest tuleneb turujõudude põhjustatud järjest kiirenev elektri- ja elektroonikaseadmete (mis sisaldavad suurt hulka sageli delikaatseid isikuandmeid) ringlus. Selle tulemusel on elektri- ja elektroonikaseadmete romud kõige kiiremini kasvav jäätmevoog Euroopa Liidus (7) ning nende sobimatu kõrvaldamise korral suureneb selgelt ka seda tüüpi elektri- ja elektroonikaseadmetesse talletatud isikuandmete kaotamise ja hajumise oht.

| 7. | Euroopa Liidu keskkonna- ja säästva arengu poliitika on juba pikka aega olnud suunatud loodusressursside raiskamise vähendamisele ja saastamisvastaste meetmete kehtestamisele. |
| --- | --- |

7.

Euroopa Liidu keskkonna- ja säästva arengu poliitika on juba pikka aega olnud suunatud loodusressursside raiskamise vähendamisele ja saastamisvastaste meetmete kehtestamisele.

| 8. | Sellesse raamistikku on lisatud ka elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamine, korduskasutamine ja ringlussevõtt. Nimetatud meetmete eesmärk on hoida ära elektri- ja elektroonikaseadmete kõrvaldamist koos segajäätmetega, seades tootjatele kohustuse tagada kõrvaldamine direktiiviga ettenähtud viisil. |
| --- | --- |

8.

Sellesse raamistikku on lisatud ka elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamine, korduskasutamine ja ringlussevõtt. Nimetatud meetmete eesmärk on hoida ära elektri- ja elektroonikaseadmete kõrvaldamist koos segajäätmetega, seades tootjatele kohustuse tagada kõrvaldamine direktiiviga ettenähtud viisil.

| 9. | Direktiivis esitatud meetmete seast väärivad esiletõstmist eriti need, mille eesmärk on korduskasutamine (st mis tahes toimingud, kus elektri- ja elektroonikaseadmete romusid või nende komponente kasutatakse samal eesmärgil, milleks need algselt olid ette nähtud, sealhulgas vastuvõtupunktidesse, turustajatele, ringlussevõtjatele või tootjatele tagastatud elektri- ja elektroonikaseadmete või nende komponentide jätkuv kasutamine) ja ringlussevõtt (st jäätmematerjali ümbertöötamine tootmisprotsessis algeesmärgil või muudel eesmärkidel) ning elektri- ja elektroonikaseadmete romude muude taaskasutamisviiside leidmine, et vähendada jäätmete kõrvaldamist (vt direktiivi artikkel 1 ning artikli 3 punktid d ja e). |
| --- | --- |

9.

Direktiivis esitatud meetmete seast väärivad esiletõstmist eriti need, mille eesmärk on korduskasutamine (st mis tahes toimingud, kus elektri- ja elektroonikaseadmete romusid või nende komponente kasutatakse samal eesmärgil, milleks need algselt olid ette nähtud, sealhulgas vastuvõtupunktidesse, turustajatele, ringlussevõtjatele või tootjatele tagastatud elektri- ja elektroonikaseadmete või nende komponentide jätkuv kasutamine) ja ringlussevõtt (st jäätmematerjali ümbertöötamine tootmisprotsessis algeesmärgil või muudel eesmärkidel) ning elektri- ja elektroonikaseadmete romude muude taaskasutamisviiside leidmine, et vähendada jäätmete kõrvaldamist (vt direktiivi artikkel 1 ning artikli 3 punktid d ja e).

| 10. | Nimetatud toimingud, eriti elektri- ja elektroonikaseadmete romude, sealhulgas infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmete korduskasutamine ning ringlussevõtt, võivad varasemast enam sisaldada ohtu, et elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogujate või kasutatud või ringlussevõetud seadmete müüjate ja ostjate valdusse võib sattuda seadmetesse talletatud isikuandmeid. Need andmed võivad sageli olla delikaatsed või viidata paljudele isikutele. |
| --- | --- |

10.

Nimetatud toimingud, eriti elektri- ja elektroonikaseadmete romude, sealhulgas infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmete korduskasutamine ning ringlussevõtt, võivad varasemast enam sisaldada ohtu, et elektri- ja elektroonikaseadmete romude kogujate või kasutatud või ringlussevõetud seadmete müüjate ja ostjate valdusse võib sattuda seadmetesse talletatud isikuandmeid. Need andmed võivad sageli olla delikaatsed või viidata paljudele isikutele.

| 11. | Kõikidel nimetatud põhjustel peab Euroopa andmekaitseinspektor hädavajalikuks kõikide sidusrühmade (elektri- ja elektroonikaseadmete kasutajad ning tootjad) teavitamist isikuandmetega seotud ohtudest, eriti elektri- ja elektroonikaseadmete olelustsükli viimases järgus. Kuigi elektri- ja elektroonikaseadmete majanduslik väärtus on selles järgus väiksem, võib neis leiduda suurel hulgal isikuandmeid ning seetõttu võib neil olla andmesubjekti ja/või teiste isikute jaoks suur omaväärtus. |
| --- | --- |

11.

Kõikidel nimetatud põhjustel peab Euroopa andmekaitseinspektor hädavajalikuks kõikide sidusrühmade (elektri- ja elektroonikaseadmete kasutajad ning tootjad) teavitamist isikuandmetega seotud ohtudest, eriti elektri- ja elektroonikaseadmete olelustsükli viimases järgus. Kuigi elektri- ja elektroonikaseadmete majanduslik väärtus on selles järgus väiksem, võib neis leiduda suurel hulgal isikuandmeid ning seetõttu võib neil olla andmesubjekti ja/või teiste isikute jaoks suur omaväärtus.

III.   ETTEPANEKU ANALÜÜS

III.1.   Direktiivi 95/46/EÜ kohaldamine

| 12. | Euroopa andmekaitseinspektoril ei ole ettepaneku üldise eesmärgi kohta märkusi ja ta toetab täielikult tehtud algatust, millega püütakse arendada keskkonnasõbralikku poliitikat elektri- ja elektroonikaseadmete romude valdkonnas. |
| --- | --- |

12.

Euroopa andmekaitseinspektoril ei ole ettepaneku üldise eesmärgi kohta märkusi ja ta toetab täielikult tehtud algatust, millega püütakse arendada keskkonnasõbralikku poliitikat elektri- ja elektroonikaseadmete romude valdkonnas.

| 13. | Ettepanek ja direktiiv keskenduvad aga üksnes elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisega seotud keskkonnaohtudele. Ettepanekus ei ole arvesse võetud üksikisikuid ja/või organisatsioone puudutavaid muid elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisest, korduskasutamisest või ringlussevõtust tulenevaid võimalikke lisaohte, eriti ohte, mis on seotud elektri- ja elektroonikaseadmete romudes talletatud isikuandmete kohatu omastamise, avaldamise või levitamise võimalusega. |
| --- | --- |

13.

Ettepanek ja direktiiv keskenduvad aga üksnes elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisega seotud keskkonnaohtudele. Ettepanekus ei ole arvesse võetud üksikisikuid ja/või organisatsioone puudutavaid muid elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisest, korduskasutamisest või ringlussevõtust tulenevaid võimalikke lisaohte, eriti ohte, mis on seotud elektri- ja elektroonikaseadmete romudes talletatud isikuandmete kohatu omastamise, avaldamise või levitamise võimalusega.

| 14. | On oluline märkida, et direktiiv 95/46/EÜ (8) on kohaldatav „iga isikuandmetega tehtava toimingu või toimingute kogumi”, sealhulgas nende „kustutamise või hävitamise” suhtes (artikli 2 punkt b). Elektri- ja elektroonikaseadmete kõrvaldamine võib hõlmata andmetöötlust. Sellest tulenevalt esineb ettepaneku ja äsja nimetatud direktiivi vahel kattuvusi ning seega peaks ettepanekuga hõlmatud tegevusvaldkondade suhtes kohaldama andmekaitse-eeskirju. |
| --- | --- |

14.

On oluline märkida, et direktiiv 95/46/EÜ (8) on kohaldatav „iga isikuandmetega tehtava toimingu või toimingute kogumi”, sealhulgas nende „kustutamise või hävitamise” suhtes (artikli 2 punkt b). Elektri- ja elektroonikaseadmete kõrvaldamine võib hõlmata andmetöötlust. Sellest tulenevalt esineb ettepaneku ja äsja nimetatud direktiivi vahel kattuvusi ning seega peaks ettepanekuga hõlmatud tegevusvaldkondade suhtes kohaldama andmekaitse-eeskirju.

III.2.   Elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamine ja turvameetmed

| 15. | Euroopa andmekaitseinspektori eesmärk on juhtida tähelepanu märkimisväärsetele ohtudele, mis võivad mõjutada vastutava andmetöötlejana (9) tegutsevaid üksikisikuid ja/või organisatsioone, kes puutuvad kokku elektri- ja elektroonikaseadmete romudega, eriti infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmetega, mis kõrvaldamise ajal sisaldavad seadmete kasutajate ja/või kolmandate isikute isikuandmeid. Ebaseaduslik juurdepääs isiklikule teabele, mis mõnikord sisaldab andmete eriliike, paljastades näiteks rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, ametiühingusse kuulumise ning terviseseisundi või seksuaalelu andmed (nn delikaatsed andmed), (10) või sellise teabe avaldamine võib riivata teabega seotud isikute eraelu puutumatust ja väärikust ning asjaomaste üksikisikute või organisatsioonide muid õigustatud huve (näiteks majandushuve). |
| --- | --- |

15.

Euroopa andmekaitseinspektori eesmärk on juhtida tähelepanu märkimisväärsetele ohtudele, mis võivad mõjutada vastutava andmetöötlejana (9) tegutsevaid üksikisikuid ja/või organisatsioone, kes puutuvad kokku elektri- ja elektroonikaseadmete romudega, eriti infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmetega, mis kõrvaldamise ajal sisaldavad seadmete kasutajate ja/või kolmandate isikute isikuandmeid. Ebaseaduslik juurdepääs isiklikule teabele, mis mõnikord sisaldab andmete eriliike, paljastades näiteks rassilise või etnilise päritolu, poliitilised vaated, usulised või filosoofilised veendumused, ametiühingusse kuulumise ning terviseseisundi või seksuaalelu andmed (nn delikaatsed andmed), (10) või sellise teabe avaldamine võib riivata teabega seotud isikute eraelu puutumatust ja väärikust ning asjaomaste üksikisikute või organisatsioonide muid õigustatud huve (näiteks majandushuve).

| 16. | Üldiselt peab Euroopa andmekaitseinspektor vajalikuks rõhutada vajalike turvameetmete vastuvõtmise olulisust isikuandmete töötlemise igas järgus (algusest lõpuni), nagu ta on oma muudes arvamustes (11) korduvalt avaldanud. See kehtib a fortiori tundliku järgu kohta, kus vastutav andmetöötleja kavatseb isikuandmeid sisaldavad seadmed kõrvaldada. |
| --- | --- |

16.

Üldiselt peab Euroopa andmekaitseinspektor vajalikuks rõhutada vajalike turvameetmete vastuvõtmise olulisust isikuandmete töötlemise igas järgus (algusest lõpuni), nagu ta on oma muudes arvamustes (11) korduvalt avaldanud. See kehtib a fortiori tundliku järgu kohta, kus vastutav andmetöötleja kavatseb isikuandmeid sisaldavad seadmed kõrvaldada.

| 17. | Turvameetmete järgimine on sageli isikuandmete kaitse õiguse tõhusa tagamise eeltingimus. |
| --- | --- |

17.

Turvameetmete järgimine on sageli isikuandmete kaitse õiguse tõhusa tagamise eeltingimus.

| 18. | Seega oleks vastuoluline kehtestada kohustus (mõnikord kulukate) turvameetmete juurutamiseks isikuandmete tavapärasel töötlemisel (nagu nähakse vajaduse korral (12) ette direktiivi 95/46/EÜ artikliga 17) ning samas jäetakse läbi vaatamata sobivate kaitsemeetmete juurutamine elektri- ja elektroonikaseadmete romude puhul. |
| --- | --- |

18.

Seega oleks vastuoluline kehtestada kohustus (mõnikord kulukate) turvameetmete juurutamiseks isikuandmete tavapärasel töötlemisel (nagu nähakse vajaduse korral (12) ette direktiivi 95/46/EÜ artikliga 17) ning samas jäetakse läbi vaatamata sobivate kaitsemeetmete juurutamine elektri- ja elektroonikaseadmete romude puhul.

| 19. | Samuti oleks vastuoluline pidada andmete turvalisuse küsimust sedavõrd oluliseks, et direktiivi 2009/136/EÜ (13) artikli 2 kaudu on sisse viidud andmetega seotud rikkumisest teavitamise nõuded, ning samas ei võimaldata tagatisi või kaitset elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamise käigus ja nende korduskasutamisel või ringlussevõtul. |
| --- | --- |

19.

Samuti oleks vastuoluline pidada andmete turvalisuse küsimust sedavõrd oluliseks, et direktiivi 2009/136/EÜ (13) artikli 2 kaudu on sisse viidud andmetega seotud rikkumisest teavitamise nõuded, ning samas ei võimaldata tagatisi või kaitset elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamise käigus ja nende korduskasutamisel või ringlussevõtul.

| 20. | Euroopa andmekaitseinspektor avaldab kahetsust selle üle, et ettepanekus ei võeta arvesse elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamise võimalikke kahjustavaid tagajärgi kasutatud seadmetes talletatud isikuandmete kaitsele. |
| --- | --- |

20.

Euroopa andmekaitseinspektor avaldab kahetsust selle üle, et ettepanekus ei võeta arvesse elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamise võimalikke kahjustavaid tagajärgi kasutatud seadmetes talletatud isikuandmete kaitsele.

| 21. | Seda asjaolu ei ole arvestanud ka komisjon oma mõjuhinnangus, (14) kuigi kogemus on näidanud, et vajalike turvameetmete võtmata jätmine elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisel võib ohustada isikuandmete kaitset (15). Asjassepuutuvate küsimuste keerukuse tõttu (näiteks elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamise tsükliga seotud seaduslike meetodite, tehnoloogiate ja sidusrühmade paljusus) on Euroopa andmekaitseinspektor seisukohal, et elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisega seotud protsesside kohta oleks tulnud läbi viia eraelu puutumatuse ja andmekaitse mõju hindamine. |
| --- | --- |

21.

Seda asjaolu ei ole arvestanud ka komisjon oma mõjuhinnangus, (14) kuigi kogemus on näidanud, et vajalike turvameetmete võtmata jätmine elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisel võib ohustada isikuandmete kaitset (15). Asjassepuutuvate küsimuste keerukuse tõttu (näiteks elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamise tsükliga seotud seaduslike meetodite, tehnoloogiate ja sidusrühmade paljusus) on Euroopa andmekaitseinspektor seisukohal, et elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisega seotud protsesside kohta oleks tulnud läbi viia eraelu puutumatuse ja andmekaitse mõju hindamine.

| 22. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab siiski tungivalt arendada selles valdkonnas parimat võimalikku tehnikat eraelu puutumatuse, andmekaitse ja turvalisuse tagamiseks. |
| --- | --- |

22.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab siiski tungivalt arendada selles valdkonnas parimat võimalikku tehnikat eraelu puutumatuse, andmekaitse ja turvalisuse tagamiseks.

| 23. | Selle tõestusena on sidusrühmad, eriti infotehnoloogia- ja elektroonilise side ettevõtted (16), direktiivi uuestisõnastamisele eelnenud üldsusega konsulteerimise käigus tõstatanud isikuandmete turvalisuse ja kaitsega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

23.

Selle tõestusena on sidusrühmad, eriti infotehnoloogia- ja elektroonilise side ettevõtted (16), direktiivi uuestisõnastamisele eelnenud üldsusega konsulteerimise käigus tõstatanud isikuandmete turvalisuse ja kaitsega seotud küsimusi.

| 24. | Samuti tasub rõhutada, et mõni riiklik andmekaitseasutus on välja andnud juhendi, et minimeerida ohte, mis võivad tuleneda vajalike turvameetmete võtmata jätmisest, eriti direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate materjalide kõrvaldamisel (17). |
| --- | --- |

24.

Samuti tasub rõhutada, et mõni riiklik andmekaitseasutus on välja andnud juhendi, et minimeerida ohte, mis võivad tuleneda vajalike turvameetmete võtmata jätmisest, eriti direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate materjalide kõrvaldamisel (17).

| 25. | Euroopa andmekaitseinspektor kordab, et direktiiv 95/46/EÜ on kohaldatav isikuandmeid sisaldavate elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamise järgus. Vastutavad andmetöötlejad, eriti need töötlejad, kes kasutavad infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmeid, peavad seetõttu täitma oma turvamiskohustusi, et hoida ära isikuandmete kohatu avaldamine või levitamine. Sellel eesmärgil ja et mitte olla vastutav turvameetmete rikkumise korral, peaks avaliku või erasektori vastutav andmetöötleja koostöös andmekaitseametnikega (kui neid on) rakendama isikuandmeid sisaldavate elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisel asjakohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

25.

Euroopa andmekaitseinspektor kordab, et direktiiv 95/46/EÜ on kohaldatav isikuandmeid sisaldavate elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamise järgus. Vastutavad andmetöötlejad, eriti need töötlejad, kes kasutavad infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmeid, peavad seetõttu täitma oma turvamiskohustusi, et hoida ära isikuandmete kohatu avaldamine või levitamine. Sellel eesmärgil ja et mitte olla vastutav turvameetmete rikkumise korral, peaks avaliku või erasektori vastutav andmetöötleja koostöös andmekaitseametnikega (kui neid on) rakendama isikuandmeid sisaldavate elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisel asjakohaseid meetmeid.

| 26. | Kui elektri- ja elektroonikaseadmeid kõrvaldaval vastutaval andmetöötlejal puuduvad asjaomaste isikuandmete kustutamiseks nõutavad oskused ja/või tehniline oskusteave, võiks ta selle ülesande usaldada kvalifitseeritud volitatud töötlejale (näiteks tugikeskused, seadmete tootjad ja turustajad) vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 17 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustele. Volitatud töötleja peab omalt poolt kõnealuste toimingute tegemist tõendama ja/või kohustuma neid teostama. |
| --- | --- |

26.

Kui elektri- ja elektroonikaseadmeid kõrvaldaval vastutaval andmetöötlejal puuduvad asjaomaste isikuandmete kustutamiseks nõutavad oskused ja/või tehniline oskusteave, võiks ta selle ülesande usaldada kvalifitseeritud volitatud töötlejale (näiteks tugikeskused, seadmete tootjad ja turustajad) vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 17 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustele. Volitatud töötleja peab omalt poolt kõnealuste toimingute tegemist tõendama ja/või kohustuma neid teostama.

| 27. | Sellest tulenevalt on Euroopa andmekaitseinspektor jõudnud järeldusele, et direktiivi uuesti sõnastatud versiooni keskkonnakaitsesätetesse tuleks lisada andmekaitsepõhimõtted. |
| --- | --- |

27.

Sellest tulenevalt on Euroopa andmekaitseinspektor jõudnud järeldusele, et direktiivi uuesti sõnastatud versiooni keskkonnakaitsesätetesse tuleks lisada andmekaitsepõhimõtted.

| 28. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu nõukogul ja Euroopa Parlamendil lisada praegusesse ettepanekusse erisäte selle kohta, et direktiiv on kohaldatav elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamise suhtes, ilma et see piiraks direktiivis 95/46/EÜ sätestatut. |
| --- | --- |

28.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu nõukogul ja Euroopa Parlamendil lisada praegusesse ettepanekusse erisäte selle kohta, et direktiiv on kohaldatav elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamise suhtes, ilma et see piiraks direktiivis 95/46/EÜ sätestatut.

III.3.   Elektri- ja elektroonikaseadmete romude korduskasutamine või ringlussevõtt ning turvameetmed

| 29. | Kõrvaldamistoimingute eest vastutajaid võiks pidada vastutavateks andmetöötlejateks, (18) sest nad võivad elektri- ja elektroonikaseadmetes hoitavate andmete kohta langetada sõltumatuid otsuseid. Vastutavad andmetöötlejad peavad seetõttu kehtestama sisekorra, et vältida elektri- ja elektroonikaseadmete romudes talletatud isikuandmete tarbetut töötlemist, st toiminguid, mis ei ole rangelt vajalikud elektri- ja elektroonikaseadmete romudes sisalduvate andmete tulemusliku kustutamise kontrollimiseks. |
| --- | --- |

29.

Kõrvaldamistoimingute eest vastutajaid võiks pidada vastutavateks andmetöötlejateks, (18) sest nad võivad elektri- ja elektroonikaseadmetes hoitavate andmete kohta langetada sõltumatuid otsuseid. Vastutavad andmetöötlejad peavad seetõttu kehtestama sisekorra, et vältida elektri- ja elektroonikaseadmete romudes talletatud isikuandmete tarbetut töötlemist, st toiminguid, mis ei ole rangelt vajalikud elektri- ja elektroonikaseadmete romudes sisalduvate andmete tulemusliku kustutamise kontrollimiseks.

| 30. | Samuti ei tohi vastutav andmetöötleja anda volitamata isikute valdusesse ega lasta neil töödelda elektri- ja elektroonikaseadmetesse talletatud andmeid. Eriti andmekandjate korduskasutuse või ringlussevõtu, st nende taasturustamise korral esineb suurem oht isikuandmete kohatuks avaldamiseks või levitamiseks ning samuti suureneb vajadus hoida ära omavolilist juurdepääsu isikuandmetele. |
| --- | --- |

30.

Samuti ei tohi vastutav andmetöötleja anda volitamata isikute valdusesse ega lasta neil töödelda elektri- ja elektroonikaseadmetesse talletatud andmeid. Eriti andmekandjate korduskasutuse või ringlussevõtu, st nende taasturustamise korral esineb suurem oht isikuandmete kohatuks avaldamiseks või levitamiseks ning samuti suureneb vajadus hoida ära omavolilist juurdepääsu isikuandmetele.

| 31. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab nõukogul ja Euroopa Parlamendil seetõttu lisada kõnealusesse ettepanekusse erisäte, millega keelatakse selliste kasutatud seadmete turustamine, mis ei ole eelnevalt läbinud uusimatele tehnilistele standarditele (näiteks mitmekordne ülekirjutamine) vastavaid vajalikke turvameetmeid seadmetel leiduda võivate isikuandmete kustutamiseks. |
| --- | --- |

31.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab nõukogul ja Euroopa Parlamendil seetõttu lisada kõnealusesse ettepanekusse erisäte, millega keelatakse selliste kasutatud seadmete turustamine, mis ei ole eelnevalt läbinud uusimatele tehnilistele standarditele (näiteks mitmekordne ülekirjutamine) vastavaid vajalikke turvameetmeid seadmetel leiduda võivate isikuandmete kustutamiseks.

III.4.   Eraelu kavandatud puutumatus ja konstruktsiooniline julgeolek

| 32. | Peatselt valmiv elektroonikaromusid käsitlev õigusraamistik peaks sisaldama peale erisätte seadmete üldisema ökodisaini põhimõtte kohta (vt ettepaneku artikkel 4 tootearenduse kohta) ka sätte eraelu kavandatud puutumatuse
   (19) kohta või veelgi täpsemalt seda valdkonda puudutava konstruktsioonilise julgeoleku
   (20) kohta, nagu Euroopa andmekaitseinspektor oma varasemates arvamustes (21) juba on avaldanud. Eraelu puutumatust ja andmekaitset peaks elektri- ja elektroonikaseadmete arendamisel võimalikult suurel määral arvesse võtma, et kasutajatel oleks võimalik seadmete kõrvaldamise korral lihtsate vahenditega ja tasuta kustutada seadmetes leiduda võivad isikuandmed (22). |
| --- | --- |

32.

Peatselt valmiv elektroonikaromusid käsitlev õigusraamistik peaks sisaldama peale erisätte seadmete üldisema ökodisaini põhimõtte kohta (vt ettepaneku artikkel 4 tootearenduse kohta) ka sätte eraelu kavandatud puutumatuse
   (19) kohta või veelgi täpsemalt seda valdkonda puudutava konstruktsioonilise julgeoleku
   (20) kohta, nagu Euroopa andmekaitseinspektor oma varasemates arvamustes (21) juba on avaldanud. Eraelu puutumatust ja andmekaitset peaks elektri- ja elektroonikaseadmete arendamisel võimalikult suurel määral arvesse võtma, et kasutajatel oleks võimalik seadmete kõrvaldamise korral lihtsate vahenditega ja tasuta kustutada seadmetes leiduda võivad isikuandmed (22).

| 33. | Sellist lähenemisviisi toetab selgelt raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete kavandamist käsitleva direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punkt c (23) ning direktiivi 2002/58/EÜ artikli 14 lõige 3 (24). |
| --- | --- |

33.

Sellist lähenemisviisi toetab selgelt raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete kavandamist käsitleva direktiivi 1999/5/EÜ artikli 3 lõike 3 punkt c (23) ning direktiivi 2002/58/EÜ artikli 14 lõige 3 (24).

| 34. | Seetõttu peaksid tootjad eraelu puutumatuse ja turvameetmed tehniliste lahenduste abil seadmetesse sisse ehitama
   (25). Seoses sellega peaks edendama ja toetama algatusi, mille eesmärk on nõustada neid, kes on seotud isikuandmete kustutamisega enne elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamist (sealhulgas selleks otstarbeks valmistatud tasuta tarkvara tootjad) (26). |
| --- | --- |

34.

Seetõttu peaksid tootjad eraelu puutumatuse ja turvameetmed tehniliste lahenduste abil seadmetesse sisse ehitama
   (25). Seoses sellega peaks edendama ja toetama algatusi, mille eesmärk on nõustada neid, kes on seotud isikuandmete kustutamisega enne elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamist (sealhulgas selleks otstarbeks valmistatud tasuta tarkvara tootjad) (26).

IV.   JÄRELDUSED

| 35. | Eespool öeldut arvesse võttes soovitab Euroopa andmekaitseinspektor andmekaitseasutustel, eriti artikli 29 alusel asutatud töörühma kaudu, teha tihedat koostööd Euroopa andmekaitseinspektoriga elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisega seotud algatustes, konsulteerides piisavalt varajases järgus enne asjaomaste meetmete loomist. |
| --- | --- |

35.

Eespool öeldut arvesse võttes soovitab Euroopa andmekaitseinspektor andmekaitseasutustel, eriti artikli 29 alusel asutatud töörühma kaudu, teha tihedat koostööd Euroopa andmekaitseinspektoriga elektri- ja elektroonikaseadmete romude kõrvaldamisega seotud algatustes, konsulteerides piisavalt varajases järgus enne asjaomaste meetmete loomist.

| 36. | Võttes arvesse konteksti, milles isikuandmeid töödeldakse, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada ettepanekusse järgmised erisätted:






  — | elektri- ja elektroonikaseadmete romusid käsitlev direktiiv on direktiivi 95/46/EÜ suhtes piiranguteta kohaldatav; |
| --- | --- | --- |

36.

Võttes arvesse konteksti, milles isikuandmeid töödeldakse, soovitab Euroopa andmekaitseinspektor lisada ettepanekusse järgmised erisätted:

—

elektri- ja elektroonikaseadmete romusid käsitlev direktiiv on direktiivi 95/46/EÜ suhtes piiranguteta kohaldatav;

| — | keelata selliste kasutatud seadmete turustamine, mis ei ole eelnevalt läbinud uusimatele tehnilistele standarditele vastavaid vajalikke turvameetmeid seadmetes leiduda võivate isikuandmete kustutamiseks; |
| --- | --- |

—

keelata selliste kasutatud seadmete turustamine, mis ei ole eelnevalt läbinud uusimatele tehnilistele standarditele vastavaid vajalikke turvameetmeid seadmetes leiduda võivate isikuandmete kustutamiseks;

| — | eraelu kavandatud puutumatuse või konstruktsioonilise julgeoleku põhimõtte arvestamine: eraelu puutumatust ja andmekaitset peaks elektri- ja elektroonikaseadmete arendamisel võimalikult suurel määral arvesse võtma, et kasutajatel oleks võimalik seadmete kõrvaldamise korral lihtsate vahenditega ja tasuta kustutada seadmetes leiduda võivad isikuandmed. |
| --- | --- |

—

eraelu kavandatud puutumatuse või konstruktsioonilise julgeoleku põhimõtte arvestamine: eraelu puutumatust ja andmekaitset peaks elektri- ja elektroonikaseadmete arendamisel võimalikult suurel määral arvesse võtma, et kasutajatel oleks võimalik seadmete kõrvaldamise korral lihtsate vahenditega ja tasuta kustutada seadmetes leiduda võivad isikuandmed.

| 37. | Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu tungivalt teha ettepanekus lähtuvalt direktiivist 95/46/EÜ järgmised muudatused:
  —   põhjendus 11:

  „Lisaks peaks käesolev direktiiv olema kohaldatav, ilma et see piiraks andmekaitsealaste õigusaktide, eriti direktiivi 95/46/EÜ kohaldamist. Kuivõrd elektri- ja elektroonikaseadmed on lai tooterühm, mis hõlmab mitmesuguseid isikuandmete talletamist võimaldavaid vahendeid (näiteks infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmed), võib nende kõrvaldamine, eriti korduskasutamine ja ringlussevõtt, sisaldada elektri- ja elektroonikaseadmete romudes talletatud isikuandmetele omavolilise juurdepääsu ohtu. Seetõttu peaks eraelu puutumatust ja andmekaitset elektri- ja elektroonikaseadmete arendamisel võimalikult suurel määral arvesse võtma, et kasutajatel oleks võimalik seadmete kõrvaldamise korral lihtsate vahenditega ja tasuta kustutada seadmetes leiduda võivad isikuandmed.”;

  —   Artikli 2 lõige 3:

  „Käesolev direktiiv on kohaldatav, ilma et see piiraks andmekaitsealaste õigusaktide, eriti direktiivi 95/46/EÜ kohaldamist.”; |
| --- | --- |

37.

Euroopa andmekaitseinspektor soovitab seetõttu tungivalt teha ettepanekus lähtuvalt direktiivist 95/46/EÜ järgmised muudatused:

—   põhjendus 11:

„Lisaks peaks käesolev direktiiv olema kohaldatav, ilma et see piiraks andmekaitsealaste õigusaktide, eriti direktiivi 95/46/EÜ kohaldamist. Kuivõrd elektri- ja elektroonikaseadmed on lai tooterühm, mis hõlmab mitmesuguseid isikuandmete talletamist võimaldavaid vahendeid (näiteks infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmed), võib nende kõrvaldamine, eriti korduskasutamine ja ringlussevõtt, sisaldada elektri- ja elektroonikaseadmete romudes talletatud isikuandmetele omavolilise juurdepääsu ohtu. Seetõttu peaks eraelu puutumatust ja andmekaitset elektri- ja elektroonikaseadmete arendamisel võimalikult suurel määral arvesse võtma, et kasutajatel oleks võimalik seadmete kõrvaldamise korral lihtsate vahenditega ja tasuta kustutada seadmetes leiduda võivad isikuandmed.”;

—   Artikli 2 lõige 3:

„Käesolev direktiiv on kohaldatav, ilma et see piiraks andmekaitsealaste õigusaktide, eriti direktiivi 95/46/EÜ kohaldamist.”;

| 38. | Lisaks eespool öeldule peab Euroopa andmekaitseinspektor vajalikuks järgmiste muudatusettepanekute arvessevõtmist:
  —   Artikli 4 lõige 2:

  „Liikmesriigid peavad innustama võtma meetmeid, mille abil edendada selliste elektri- ja elektroonikaseadmete arendamist ja tootmist, mis hõlbustavad neis sisalduvate isikuandmete kustutamist seadmete kõrvaldamisel.”;

  —   Artikli 8 lõige 7:

  „Liikmesriigid peavad tagama, et kogutud ja isikuandmeid sisaldavaid elektri- ja elektroonikaseadmete romusid, mida töödeldakse nende ringlussevõtuks või korduskasutuseks, ei turustataks enne seda, kui need isikuandmed on parima võimaliku tehnika abil eemaldatud.”;

  —   Artikli 14 lõige 6:

  „Liikmesriigid võivad nõuda, et tootjad ja/või turustajad annaksid isikuandmeid sisaldavate elektri- ja elektroonikaseadmete kasutajatele näiteks kasutusjuhendis või müügikohas teavet vajaduse kohta kustutada isikuandmed, mida elektri- ja elektroonikaseadmed võivad sisaldada enne kõrvaldamist.” |
| --- | --- |

38.

Lisaks eespool öeldule peab Euroopa andmekaitseinspektor vajalikuks järgmiste muudatusettepanekute arvessevõtmist:

—   Artikli 4 lõige 2:

„Liikmesriigid peavad innustama võtma meetmeid, mille abil edendada selliste elektri- ja elektroonikaseadmete arendamist ja tootmist, mis hõlbustavad neis sisalduvate isikuandmete kustutamist seadmete kõrvaldamisel.”;

—   Artikli 8 lõige 7:

„Liikmesriigid peavad tagama, et kogutud ja isikuandmeid sisaldavaid elektri- ja elektroonikaseadmete romusid, mida töödeldakse nende ringlussevõtuks või korduskasutuseks, ei turustataks enne seda, kui need isikuandmed on parima võimaliku tehnika abil eemaldatud.”;

—   Artikli 14 lõige 6:

„Liikmesriigid võivad nõuda, et tootjad ja/või turustajad annaksid isikuandmeid sisaldavate elektri- ja elektroonikaseadmete kasutajatele näiteks kasutusjuhendis või müügikohas teavet vajaduse kohta kustutada isikuandmed, mida elektri- ja elektroonikaseadmed võivad sisaldada enne kõrvaldamist.”

Brüssel, 14. aprill 2010

Peter HUSTINX

Euroopa andmekaitseinspektor

---

(1)  KOM(2008) 810 (lõplik).

1

(2)  ELT L 37, 13.2.2003, lk 24.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 45/2001, 18. detsember 2000, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

3

(4)  Vt Euroopa Kohtu 23. veebruari 1999. aasta otsus kohtuasjas C-42/97 Euroopa Parlament vs. Euroopa Liidu Nõukogu, EKL 1999, lk I-869, punkt 43.

4

vs.

(5)  Vt, inter alia, ka Euroopa Kohtu 30.1.2001. otsus kohtuasjas C-36/98 Hispaania v. nõukogu, EKL 2001, lk I-779, punkt 59: „Kui ühenduse meetme läbivaatamisel selgub, et meetmel on kaks eesmärki või see koosneb kahest komponendist, millest üht võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, teine on aga vaid juhuslik, siis peab õigusakt toetuma üheleainsale õiguslikule alusele – nimelt sellele, mida nõuab peamine või ülekaalus olev eesmärk või komponent.”

5

inter alia

v

(6)  Institutsioonidevaheline kokkulepe, 28. november 2001, õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta, EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

6

(7)  Vt komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanekule elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuesti sõnastatud). Mõjuhinnang, 3.12.2008, (KOM(2008) 810 (lõplik)) SEK(2008) 2933, lk 17.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ, 24. oktoober 1995, üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

8

(9)  Vt vastutava andmetöötleja mõiste määratlust direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punktist d.

9

(10)  Vt direktiivi 95/46/EÜ artikkel 8.

10

(11)  Vt Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ameti asutamise kohta suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT C 70, 19.3.2010, lk 13), punktid 46 ja 47; Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, mis käsitleb direktiivi ettepanekut patsientide õiguste rakendamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT C 128, 6.6.2009, lk 20), punktid 27–31.

11

(12)  Vt sama direktiivi artikkel 3.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/136/EÜ, 25. november 2009, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris, ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta, ELT L 337, 18.12.2009, lk 11.

13

(14)  Komisjoni talituste töödokument, mis on lisatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanekule elektri- ja elektroonikaseadmete romude kohta (uuesti sõnastatud), SEK(2008) 2933, 3.12.2008; vt ka ÜRO Ülikooli ülevaade direktiivist 2002/96/EÜ elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete kohta (2008), Euroopa Komisjon, Belgia, 2007, lk 273 (http://ec.europa.eu/environment/waste/weee/pdf/final_rep_unu.pdf); „Data security is also an issue — removing personal data from a hard-drive” („Ka andmete turvalisus on probleem. Isikuandmete eemaldamine kõvakettalt”).

14

(15)  Vt näiteks BBC võrguväljaandes avaldatud artikkel „Children's files on eBay computer” („Laste andmed eBay arvutis”) (4. mai 2007), mis räägib sellest, et eBay müügikeskkonnas müüdi kasulaste ja lapsendatud laste isikuandmeid sisaldav arvuti (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/england/6627265.stm); vt ka BBC võrguväljaandes avaldatud artikkel „Bank customer data sold on eBay” („eBay’s müüdi pangaklientide andmeid”) (26. august 2008), mis räägib sellest, et eBay’s müüdi miljoni pangakliendi isikuandmeid sisaldav kõvaketas (http://news.bbc.co.uk/2/hi/uk_news/7581540.stm).

15

(16)  Vt HP, Stakeholder Consultation on the Review of Directive 2002/96/EC of the European Parliament and of the Council on Waste Electrical and Electronic Equipment (WEEE) (konsulteerimine sidusrühmadega Euroopa Parlamendi ja nõukogu elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid käsitleva direktiivi 2002/96/EÜ läbivaatamise üle), lk 7–8; DELL (esialgsed märkused), WEEE Review Policy Options of the stakeholder consultation on the review of directive 2002/96/EC of the European Parliament and of the Council on Waste Electrical And Electronic Equipment (WEEE) (elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete poliitika läbivaatamise võimalused konsulteerimisel sidusrühmadega Euroopa Parlamendi ja nõukogu elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid käsitleva direktiivi 2002/96/EÜ läbivaatamise üle), lk 2, punktid 1.1 ja 4, punkt 1.3 (3.6.2008); Royal Philips Electronicsi seisukoht ja ettepanek Stakeholder consultation on the Revision of the WEEE Directive (konsulteerimine sidusrühmadega elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid käsitleva direktiivi läbivaatamise üle), lk 12 (5.6.2008) (http://circa.europa.eu/Public/irc/env/weee_2008_review/library). Vt ka WEEE Consultation Response, Summary of responses and Government response to fourth consultation on implementation of Directives 2002/96/EC and 2003/108/EC on Waste Electrical and Electronic Equipment (elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid käsitleva konsultatsiooni vastus. Vastuste kokkuvõte ja valitsuse vastus elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmeid käsitlevate direktiivide 2002/96/EÜ ja 2003/108/EÜ rakendamise üle toimunud neljandale konsultatsioonile), detsember 2006, lk 30: „Andmekaitse ja turvalisus. Mõni jäätmehooldusettevõte sooviks andmekaitse ja -turvalisuse teavet, eriti arvestades asjaolu, et nende valdusesse satub delikaatseid andmeid” (http://www.berr.gov.uk/files/file35961.pdf).

16

Stakeholder Consultation on the Review of Directive 2002/96/EC of the European Parliament and of the Council on Waste Electrical and Electronic Equipment (WEEE)

WEEE Review Policy Options of the stakeholder consultation on the review of directive 2002/96/EC of the European Parliament and of the Council on Waste Electrical And Electronic Equipment (WEEE)

Stakeholder consultation on the Revision of the WEEE Directive

WEEE Consultation Response, Summary of responses and Government response to fourth consultation on implementation of Directives 2002/96/EC and 2003/108/EC on Waste Electrical and Electronic Equipment

(17)  Landesbeauftragter für Datenschutz und Informationsfreiheit Bremen, Entwicklung eines Konzeptes zur Löschung und Datenträgervernichtung durch Behörden und Unternehmen, 16. Mai 2007 (http://www.datenschutz-bremen.de/rtf/datenloeschung.rtf); Garante per la protezione dei dati personali, Electrical and Electronic Waste and Data Protection, 13. oktoober 2008 (http://www.garanteprivacy.it/garante/doc.jsp?ID=1583482), mida nimetatakse ka artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma 12. aastaaruandes (Twelfth Annual Report of the Article 29 Working Party on Data Protection), 16. juuni 2009, lk 57; vt ka rahvusvahelise andmekaitse ja side töörühma (International Working Group on Data Protection and Telecommunications) soovitus andmekaitse ja elektroonikaromude kohta (Recommendation on Data Protection and E-Waste), Sofia, 12.–13.3.2009 (http://www.datenschutz-berlin.de/attachments/650/675.38.14.pdf?1264671551).

17

Entwicklung eines Konzeptes zur Löschung und Datenträgervernichtung durch Behörden und Unternehmen

Electrical and Electronic Waste and Data Protection

Twelfth Annual Report of the Article 29 Working Party on Data Protection

Recommendation on Data Protection and E-Waste

(18)  „Vastutava andmetöötleja mõiste on [...] funktsionaalne, kuna selle mõte on määrata vastutus tegelikule mõjutajale ning see põhineb seega tegelikul, mitte vormilisel analüüsil”. Vt artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma 16. veebruaril 2010 vastu võetud arvamus nr 1/2010 vastutava andmetöötleja ja volitatud andmetöötleja mõistete määratluse kohta, WP 169.

18

(19)  Põhimõtte üldise rakendamise kohta vt artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma ning politsei- ja õiguskoostöö töörühma dokument „The Future of Privacy” („Eraelu puutumatus tulevikus”). 1. detsembril 2009 vastu võetud ühine kaastöö Euroopa Komisjoni konsultatsioonile isikuandmete kaitse põhiõiguse õigusliku raamistiku üle, WP 168, lk 3 ja 12; vt ka komisjoni soovitus eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtete kohaldamise kohta raadiosagedustuvastust kasutavates rakendustes, K(2009) 3200 (lõplik), lk 8.

19

(20)  Vt komisjoni teatis „Euroopa julgeolekualase teadustöö ja innovaatika kava – komisjoni esialgne seisukoht Euroopa julgeoleku-uuringute ja innovatsioonifoorumi olulisemate järelduste ja soovituste kohta”, KOM(2009) 691 (lõplik), lk 6 ja 14.

20

(21)  Vt näiteks „Euroopa andmekaitseinspektor ning ELi teadusuuringute ja tehnoloogia areng”, poliitiline dokument, 28. aprill 2008, lk 2; Euroopa andmekaitseinspektori arvamus intelligentsete transpordisüsteemide kohta (ELT C 47, 25.2.2010, lk 6); Euroopa andmekaitseinspektori arvamus ravimite ohutuse järelevalve kohta (ELT C 229, 23.9.2009, lk 19).

21

(22)  Vt ka Euroopa andmekaitseinspektori 18. märtsi 2010. aasta arvamus usalduse edendamise kohta infoühiskonnas andmekaitse ja eraelu puutumatuse soodustamise kaudu.

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/5/EÜ, 9. märts 1999, raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta artikli 3 lõige 3 (EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10): „Komisjon võib [...] otsustada, et teatavatesse seadmeklassidesse kuuluvad seadmed või konkreetset tüüpi seadmed peavad olema valmistatud sel viisil, et [...] need sisaldavad turvaseadmeid, et tagada kasutajate ja abonentide isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse [...].”

23

(24)  „Vajaduse korral võib vastu võtta meetmed tagamaks, et lõppseadmete konstrueerimine on kooskõlas kasutajate õigusega kaitsta oma isikuandmeid ja kontrollida nende kasutamist vastavalt direktiivile 1999/5/EÜ ja nõukogu 22. detsembri 1986. aasta otsusele 97/95/EMÜ standardimise kohta infotehnoloogia ja telekommunikatsiooni valdkonnas.” Vt ka sama direktiivi põhjendust 46, mida nimetatakse joonealuses märkuses 13.

24

(25)  Selle tegevussuuna poolt vt ka V. Reding, programmkõne andmekaitsepäeval, 28. jaanuaril 2010 Euroopa Parlamendis Brüsselis, KÕNE/10/16: „Ettevõtted peavad kasutama oma innovatsioonivõimet eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse parandamiseks juba päris arendustsükli algusest peale. Eraelu kavandatud puutumatuse põhimõte teenib nii kodanike kui ka ettevõtjate huve. Eraelu kavandatud puutumatus viib üksikisiku parema kaitsmiseni ning samuti uute teenuste ja toodete usaldamiseni, mis omakorda mõjub positiivselt majandusele. Ma olen näinud mõnda julgustavat näidet, kuid teha on veel palju.”

25

(26)  Vt näiteks Royal Canadian Mounted Police, B2-002, IT Media Overwrite and Secure Erase Products (IT-meedia ülekirjutamise ja andmete turvalise kustutamise tooted) (05/2009), http://www.rcmp-grc.gc.ca/ts-st/pubs/it-ti-sec/index-eng.htm

26

IT Media Overwrite and Secure Erase Products

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 16.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/22 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/22

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhtumid, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2010/C 280/03

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 6.7.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 42/10 |
| Liikmesriik | Soome |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Tuki maataloustuotannon lopettamiseen |
| Õiguslik alus | Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007). |
| Meetme liik | Ennetähtaegselt pensionile jäämise toetus |
| Eesmärk | Valdkonna areng |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 184 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | Varieeruv |
| Kestus | 1.1.2011–31.12.2014 |
| Majandusharud | Põllumajandussaaduste esmatootmine |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Maa- ja metsätalousministeriö |
| PL 30 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| Helsinki |
| SUOMI/FINLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

6.7.2010

Riikliku abi viitenumber

N 42/10

Liikmesriik

Soome

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Tuki maataloustuotannon lopettamiseen

Õiguslik alus

Laki maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (612/2006), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna lailla (1787/2009); Valtioneuvoston asetus maatalouden harjoittamisesta luopumisen tukemisesta (25/2007).

Meetme liik

Ennetähtaegselt pensionile jäämise toetus

Eesmärk

Valdkonna areng

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

184 miljonit EUR

Abi osatähtsus

Varieeruv

Kestus

1.1.2011–31.12.2014

Majandusharud

Põllumajandussaaduste esmatootmine

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Maa- ja metsätalousministeriö

PL 30

FI-00023 Valtioneuvosto

Helsinki

SUOMI/FINLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.7.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 131/10 |
| Liikmesriik | Bulgaaria |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение) |
| Õiguslik alus | Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98


  Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Halbade ilmaolude, loodusõnnetuste või erakorraliste juhtumite puhul |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Kogusumma: 600 miljonit BGN |
| Abi osatähtsus | 80 % |
| Kestus | Kuni 31.12.2013 |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Държавен фонд „Земеделие“ |
| Бул. „Цар Борис III“ No 136 |
| 1618 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.7.2010

Riikliku abi viitenumber

N 131/10

Liikmesriik

Bulgaaria

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Държавна помощ за компенсиране на загуби, понесени от селскостопанските производители в напълно опустошени райони вследствие на природни бедствия или неблагоприятни климатични условия (нотификация на изменение)

Õiguslik alus

Чл. 12, ал. 1, т. 2 и чл. 12, ал. 2, т. 1, буква „а“ от Закона за подпомагане на земеделските производители, ДВ 58/98

Указания за предоставяне на държавна помощ за компенсиране на загуби в следствие на природни бедствия и неблагоприятни климатични условия

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Halbade ilmaolude, loodusõnnetuste või erakorraliste juhtumite puhul

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Kogusumma: 600 miljonit BGN

Abi osatähtsus

80 %

Kestus

Kuni 31.12.2013

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Държавен фонд „Земеделие“

Бул. „Цар Борис III“ No 136

1618 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 9.7.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 133/10 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Provincia autonoma di Bolzano |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste |
| Õiguslik alus | Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227 |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi metsandussektorile |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Abi kogusumma: 30 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % abikõlblikest kuludest |
| Kestus | 2010–2013 |
| Majandusharud | Metsandussektor |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste |
| Ufficio economia montana |
| Via Brennero 6 |
| 39100 Bolzano BZ |
| ITALIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

9.7.2010

Riikliku abi viitenumber

N 133/10

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Provincia autonoma di Bolzano

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Disciplina degli aiuti regionali in materia di foreste

Õiguslik alus

Legge Provinciale del 21.10.1996«Ordinamento Forestale» decreto del Presidente della Giunta provinciale 31 luglio 2000, n. 29 Regolamento all’ordinamento forestale 2000; Programma di sviluppo rurale 2007-2013, misure 111, 122, 123 settore Foreste, 125 Settore Foreste, 226, 227

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi metsandussektorile

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Abi kogusumma: 30 miljonit EUR

Abi osatähtsus

Kuni 100 % abikõlblikest kuludest

Kestus

2010–2013

Majandusharud

Metsandussektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Provincia Autonoma di Bolzano Ripartizione Foreste

Ufficio economia montana

Via Brennero 6

39100 Bolzano BZ

ITALIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 4.6.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 148/10 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Provincia autonoma di Trento |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi |
| Õiguslik alus | Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226) |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi metsandussektorile |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Maksimaalsed aastased kulutused: 3,25 miljonit EUR
  Abi kogusumma: 13 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % abikõlblikest kuludest |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Metsandussektor |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Provincia autonoma di Trento |
| Piazza Dante 5 |
| 38122 Trento TN |
| ITALIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

4.6.2010

Riikliku abi viitenumber

N 148/10

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Provincia autonoma di Trento

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ricostituzione del potenziale forestale e interventi preventivi

Õiguslik alus

Piano di sviluppo rurale della Provincia autonoma di Trento 2007-2013 (Misura 226)

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi metsandussektorile

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Maksimaalsed aastased kulutused: 3,25 miljonit EUR

Abi kogusumma: 13 miljonit EUR

Abi osatähtsus

Kuni 100 % abikõlblikest kuludest

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Metsandussektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Provincia autonoma di Trento

Piazza Dante 5

38122 Trento TN

ITALIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 17.6.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 209/10 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | Départements de Charente-Maritime, Vendée et Gironde |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010. |
| Õiguslik alus | — | Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles). |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

17.6.2010

Riikliku abi viitenumber

N 209/10

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

Départements de Charente-Maritime, Vendée et Gironde

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aides aux exploitants agricoles victimes des inondations marines causées par la tempête Xynthia du 28 février 2010.

Õiguslik alus

—

Articles L 361-1 et s. du code rural (le budget nécessaire aux aides d’État affectées à ce dispositif sera prélevé sur le fonds national de garantie des calamités agricoles).

| — | Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales. |
| --- | --- |

—

Articles 1511-2 à 1511-6 du code général des collectivités territoriales et L 3231-2 et suivants pour les aides des collectivités territoriales.

| — | Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 1er mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

| — | Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle. |
| --- | --- |

—

Arrêté interministériel du 11 mars 2010 de reconnaissance de catastrophe naturelle.

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Põllumajandustootmise valdkonnas esinenud kahjude hüvitamiseks ettenähtud abi

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Kuni 43 000 000 EUR

Abi osatähtsus

Kuni 60 %

Kestus

4 aastat

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche |
| --- |
| 78 rue de Varenne |
| 75349 Paris 07 SP |
| FRANCE |

Ministère de l'alimentation, de l'agriculture et de la pêche

78 rue de Varenne

75349 Paris 07 SP

FRANCE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 16.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/26

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhtumid, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2010/C 280/04

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 16.7.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 414/09 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aides de l'Agence de l'eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP) |
| Õiguslik alus | Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006).


  Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l'agence de l'eau Artois-Picardie. |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi põllumajandus- ja keskkonnameetmete rakendamiseks |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | | Aastased kulud: 21,33 miljonit EUR |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

16.7.2010

Riikliku abi viitenumber

N 414/09

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aides de l'Agence de l'eau Artois-Picardie aux engagements agro-environnementaux dans le bassin Artois Picardie (EAEAP)

Õiguslik alus

Loi no 2006-1772 du 30 décembre 2006 sur l’eau et les milieux aquatiques (JORF no 303 du 31 décembre 2006).

Proposition de dispositif pour des aides agro-environnementales de l'agence de l'eau Artois-Picardie.

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi põllumajandus- ja keskkonnameetmete rakendamiseks

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Aastased kulud: 21,33 miljonit EUR

| | Maksimaalne kogusumma: 64 miljonit EUR |
| --- | --- |

Maksimaalne kogusumma: 64 miljonit EUR

Abi osatähtsus

Kuni 100 % abikõlblikest kuludest

Kestus

2010–2012

Majandusharud

Põllumajandussektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Agence de l'eau Artois-Picardie |
| --- |
| 200 rue Marceline BP 818 |
| 59508 Douai |
| FRANCE |

Agence de l'eau Artois-Picardie

200 rue Marceline BP 818

59508 Douai

FRANCE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 3.2.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 582/09 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Sardegna |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia» |
| Õiguslik alus | Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»


  Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21


  Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009 |
| Meetme liik | Üksikabi |
| Eesmärk | Raskustes oleva ettevõtja ümberkorraldamine |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 294 540 EUR |
| Abi osatähtsus | 75 % |
| Kestus | Pärast abikava heakskiitu komisjoni poolt |
| Majandusharud | Põllumajandus (veinisektor) |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale |
| Via Pessagno 4 |
| 09126 Cagliari CA |
| ITALIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

3.2.2010

Riikliku abi viitenumber

N 582/09

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Sardegna

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ristrutturazione dell’azienda «Cooperativa viticultori della Planargia»

Õiguslik alus

Legge regionale 19 gennaio 1998, n. 4 «Interventi a favore dì aziende agricole in difficoltà»

Legge regionale 29 maggio 2007, n. 2 «Legge finanziaria 2007» — articolo 21

Decreto dell’Assessore n. 2532/DecA/105 del 13.10.2009

Meetme liik

Üksikabi

Eesmärk

Raskustes oleva ettevõtja ümberkorraldamine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

294 540 EUR

Abi osatähtsus

75 %

Kestus

Pärast abikava heakskiitu komisjoni poolt

Majandusharud

Põllumajandus (veinisektor)

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Assessorato dell’agricoltura e riforma agro-pastorale

Via Pessagno 4

09126 Cagliari CA

ITALIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.7.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | NN 26/10 |
| Liikmesriik | Tšehhi Vabariik |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07) |
| Õiguslik alus | Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů


  Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě |
| Meetme liik | Kava |
| Eesmärk | Direktiivi 2003/96/EÜ kohase maksuvabastusega seotud abi. |
| Abi vorm | Maksusoodustus |
| Eelarve | | Kogusumma 6 800 miljonit CZK (ligi 272 miljonit EUR) |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.7.2010

Riikliku abi viitenumber

NN 26/10

Liikmesriik

Tšehhi Vabariik

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Vrácení části spotřební daně na pohonné hmoty spotřebované při zemědělské produkci (změna režimu podpory č. N 678/07)

Õiguslik alus

Zákon č. 353/2003 Sb., o spotřebních daních, ve znění pozdějších předpisů

Vyhláška 48/2008 Sb., o způsobu výpočtu nároku na vrácení spotřební daně zaplacené v cenách některých minerálních olejů spotřebovaných v zemědělské prvovýrobě

Meetme liik

Kava

Eesmärk

Direktiivi 2003/96/EÜ kohase maksuvabastusega seotud abi.

Abi vorm

Maksusoodustus

Eelarve

Kogusumma 6 800 miljonit CZK (ligi 272 miljonit EUR)

| | Aastas: 1 700 miljonit CZK (ligi 68 miljonit EUR) |
| --- | --- |

Aastas: 1 700 miljonit CZK (ligi 68 miljonit EUR)

Abi osatähtsus

60 % abikõlblikest kuludest

Kestus

Kuni 31. detsember 2013

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Ministerstvo zemědělství |
| --- |
| Těšnov 17 |
| 117 05 Praha 1 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Ministerstvo zemědělství

Těšnov 17

117 05 Praha 1

ČESKÁ REPUBLIKA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 16.7.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 213/10 |
| Liikmesriik | Eesti |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale” |
| Õiguslik alus | Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus |
| Meetme liik | Abi metsandussektorile |
| Eesmärk | Metsandus |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Kogueelarve on 326 miljonit EEK (ligikaudu 20,8 miljonit EUR). |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % abikõlblikest kuludest |
| Kestus | Alates komisjoni otsuse kuupäevast kuni 31. detsembrini 2013 |
| Majandusharud | Metsandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet |
| Narva 3 |
| 51009 Tartu |
| EESTI/ESTONIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

16.7.2010

Riikliku abi viitenumber

N 213/10

Liikmesriik

Eesti

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Eesti maaelu arengukava 2007–2013 meede 2.7 „Natura 2000 toetus erametsamaale”

Õiguslik alus

Eesti maaelu arengukava 2007–2013, peatükk 5.3.2.2; Põllumajandusministri 11.3.2010. aasta määrus nr 26 „Natura 2000 alal asuva erametsamaa kohta antava toetuse saamise nõuded, toetuse taotlemise ja taotluse menetlemise täpsem kord”; Euroopa Liidu ühise põllumajanduspoliitika rakendamise seadus

Meetme liik

Abi metsandussektorile

Eesmärk

Metsandus

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Kogueelarve on 326 miljonit EEK (ligikaudu 20,8 miljonit EUR).

Abi osatähtsus

Kuni 100 % abikõlblikest kuludest

Kestus

Alates komisjoni otsuse kuupäevast kuni 31. detsembrini 2013

Majandusharud

Metsandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet

Narva 3

51009 Tartu

EESTI/ESTONIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 16.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/29 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/29

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhtumid, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2010/C 280/05

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 12.8.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 83/10 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Sardegna |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari |
| Õiguslik alus | Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»


  Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2


  Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010 |
| Meetme liik | Üksikabi |
| Eesmärk | Keskmise suurusega ettevõtte ümberkorraldamine |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 1 miljon EUR |
| Abi osatähtsus | 33,3 % ümberkorralduste kogukuludest (3 miljonit EUR) |
| Kestus | Sihtotstarbeline üksikabi |
| Majandusharud | Põllumajandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Regione Autonoma Sardegna |
| Assessorato dell’Agricoltura |
| Via Pessagno 4 |
| 09125 Cagliari CA |
| ITALIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

12.8.2010

Riikliku abi viitenumber

N 83/10

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Sardegna

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aiuto alla ristrutturazione a favore dell’Unione Pastori Società Cooperativa Agricola, registrata nella Z.I Taccu — Nurri Cagliari

Õiguslik alus

Legge regionale 19 gennaio 1998«Interventi a favore delle aziende agricole in difficoltà»

Articolo 21 della legge regionale 29 maggio 2007, n. 2

Decreto regionale n. 343/DecA/7 del 4 febbraio 2010

Meetme liik

Üksikabi

Eesmärk

Keskmise suurusega ettevõtte ümberkorraldamine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

1 miljon EUR

Abi osatähtsus

33,3 % ümberkorralduste kogukuludest (3 miljonit EUR)

Kestus

Sihtotstarbeline üksikabi

Majandusharud

Põllumajandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Regione Autonoma Sardegna

Assessorato dell’Agricoltura

Via Pessagno 4

09125 Cagliari CA

ITALIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 16.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/30 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/30

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhtumid, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2010/C 280/06

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 7.4.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 716/09 |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Piirkond | Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009 |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009 |
| Õiguslik alus | Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009 |
| Meetme liik | Erakorralise sündmuse tõttu põllumajanduslikele tootmisvahenditele tekitatud kahju hüvitamine |
| Eesmärk | Erakorralised sündmused |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | Kogueelarve: 8 000 000 EUR |
| Abi osatähtsus | Õigus saada abi on põllumajandustootjatel, kes on kahjusid kannatanud vähemalt 30 % ulatuses. Abi osatähtsus sõltub kahjustatud vara olemusest ning see jääb vahemikku 50 %–80 %. |
| Kestus | Abikava heakskiitmisest kuni 31. detsembrini 2013. |
| Majandusharud | Põllumajandussektor |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων |
| Αχαρνών 2 |
| 101 76 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

7.4.2010

Riikliku abi viitenumber

N 716/09

Liikmesriik

Kreeka

Piirkond

Περιοχές που επλήγησαν από τις πυρκαγιές του 2009

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Πρόγραμμα κρατικών οικονομικών ενισχύσεων για την αντιστάθμιση ζημιών από πυρκαγιές έτους 2009

Õiguslik alus

Σχέδιο ΚΥΑ για τη λήψη μέτρων υπέρ των παραγωγών της χώρας των οποίων οι γεωργοκτηνοτροφικές τους εκμεταλλεύσεις ζημιώθηκαν από πυρκαγιές κατά το έτος 2009

Meetme liik

Erakorralise sündmuse tõttu põllumajanduslikele tootmisvahenditele tekitatud kahju hüvitamine

Eesmärk

Erakorralised sündmused

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

Kogueelarve: 8 000 000 EUR

Abi osatähtsus

Õigus saada abi on põllumajandustootjatel, kes on kahjusid kannatanud vähemalt 30 % ulatuses. Abi osatähtsus sõltub kahjustatud vara olemusest ning see jääb vahemikku 50 %–80 %.

Kestus

Abikava heakskiitmisest kuni 31. detsembrini 2013.

Majandusharud

Põllumajandussektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

α. Υπουργείο Αγροτικής Ανάπτυξης και Τροφίμων

Αχαρνών 2

101 76 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

| β. ΕΛΓΑ |
| --- |
| Μεσογείων 45 |
| 115 10 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

β. ΕΛΓΑ

Μεσογείων 45

115 10 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 16.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/31 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/31

---

Euro vahetuskurss (1)

15. oktoober 2010

2010/C 280/07

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4089 |
| JPY | Jaapani jeen | 114,28 |
| DKK | Taani kroon | 7,4564 |
| GBP | Inglise nael | 0,87750 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2230 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,3423 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0925 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,515 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 274,18 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7097 |
| PLN | Poola zlott | 3,9050 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2765 |
| TRY | Türgi liir | 1,9808 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4142 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4165 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,9300 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8565 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,8244 |
| KRW | Korea won | 1 564,64 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,5833 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,3568 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3355 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 530,82 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,3443 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,847 |
| RUB | Vene rubla | 42,5650 |
| THB | Tai baht | 42,015 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,3369 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,4580 |
| INR | India ruupia | 62,1320 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4089

JPY

Jaapani jeen

114,28

DKK

Taani kroon

7,4564

GBP

Inglise nael

0,87750

SEK

Rootsi kroon

9,2230

CHF

Šveitsi frank

1,3423

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0925

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,515

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

274,18

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7097

PLN

Poola zlott

3,9050

RON

Rumeenia leu

4,2765

TRY

Türgi liir

1,9808

AUD

Austraalia dollar

1,4142

CAD

Kanada dollar

1,4165

HKD

Hongkongi dollar

10,9300

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8565

SGD

Singapuri dollar

1,8244

KRW

Korea won

1 564,64

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,5833

CNY

Hiina jüaan

9,3568

HRK

Horvaatia kuna

7,3355

IDR

Indoneesia ruupia

12 530,82

MYR

Malaisia ringit

4,3443

PHP

Filipiini peeso

60,847

RUB

Vene rubla

42,5650

THB

Tai baht

42,015

BRL

Brasiilia reaal

2,3369

MXN

Mehhiko peeso

17,4580

INR

India ruupia

62,1320

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 16.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/32 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/32

---

KOMISJONI OTSUS,

14. oktoober 2010,

Euroopa Liidu autotööstuse konkurentsivõime ja jätkusuutliku kasvu kõrgetasemelise töörühma CARS 21 uuesti kokkukutsumine

2010/C 280/08

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | ELTLi artikliga 173 on Euroopa Liidule ja liikmesriikidele tehtud ülesandeks tagada liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused. ELTLi artiklis 191 on sätestatud, et liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna säilitamise, kaitsmise ja selle kvaliteedi parandamisele ning kliimamuutustega võitlemisele. |
| --- | --- |

(1)

ELTLi artikliga 173 on Euroopa Liidule ja liikmesriikidele tehtud ülesandeks tagada liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused. ELTLi artiklis 191 on sätestatud, et liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna säilitamise, kaitsmise ja selle kvaliteedi parandamisele ning kliimamuutustega võitlemisele.

| (2) | Komisjoni tööstuspoliitika osana tehti CARS 21 protsessis (21. sajandi konkurentsivõimeline mootorsõidukite reguleerimissüsteem), mis käivitati algselt 2005. aastal, soovitused lühiajalise, keskpika ja pikaajalise poliitika jaoks Euroopa Liidu autotööstuse reguleerivas raamistikus, et parandada üldist konkurentsivõimet ja tööhõivet, toetades samas sõidukite ohutuse ja keskkonnasäästlikkuse edasist arengut tarbijale jõukohase hinnaga. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni tööstuspoliitika osana tehti CARS 21 protsessis (21. sajandi konkurentsivõimeline mootorsõidukite reguleerimissüsteem), mis käivitati algselt 2005. aastal, soovitused lühiajalise, keskpika ja pikaajalise poliitika jaoks Euroopa Liidu autotööstuse reguleerivas raamistikus, et parandada üldist konkurentsivõimet ja tööhõivet, toetades samas sõidukite ohutuse ja keskkonnasäästlikkuse edasist arengut tarbijale jõukohase hinnaga.

| (3) | Teatises „EUROOPA 2020. aastal – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (1) teeb komisjon ettepanekud transpordisektori moderniseerimiseks ja süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks transpordisektoris ning uute tehnoloogiate, sealhulgas elektriautode edendamiseks. Suurprojekti „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” eesmärk on luua tööstuspoliitika, millega luuakse parim keskkond tugeva, konkurentsivõimelise ja mitmekesise tööstusbaasi säilitamiseks ja väljaarendamiseks ning toetatakse säästvat arengut tööstussektorite energia- ja ressursitõhusamaks muutmise kaudu. Suurprojektiga „Ressursitõhus Euroopa” püütakse edendada ulatuslikke infrastruktuurimeetmeid, nagu elektritranspordi võrguinfrastruktuuride kasutuselevõtt, arukad transpordisüsteemid ning eelkõige uute tehnoloogiate, sealhulgas elektri- ja hübriidautode kasutuselevõtt. |
| --- | --- |

(3)

Teatises „EUROOPA 2020. aastal – aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (1) teeb komisjon ettepanekud transpordisektori moderniseerimiseks ja süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks transpordisektoris ning uute tehnoloogiate, sealhulgas elektriautode edendamiseks. Suurprojekti „Üleilmastumise ajastu uus tööstuspoliitika” eesmärk on luua tööstuspoliitika, millega luuakse parim keskkond tugeva, konkurentsivõimelise ja mitmekesise tööstusbaasi säilitamiseks ja väljaarendamiseks ning toetatakse säästvat arengut tööstussektorite energia- ja ressursitõhusamaks muutmise kaudu. Suurprojektiga „Ressursitõhus Euroopa” püütakse edendada ulatuslikke infrastruktuurimeetmeid, nagu elektritranspordi võrguinfrastruktuuride kasutuselevõtt, arukad transpordisüsteemid ning eelkõige uute tehnoloogiate, sealhulgas elektri- ja hübriidautode kasutuselevõtt.

| (4) | Komisjoni teatises „Keskkonnahoidlikke ja energiatõhusaid sõidukeid käsitlev Euroopa strateegia” (2) on määratletud lühi- kuni pikaajalised eesmärgid teadus- ja uuendustegevuse toetamiseks, lahenduste leidmiseks elektrienergia tootmise ja jaotamise küsimuses, tööhõive edendamiseks ning selleks, et innustada tarbijaid keskkonnasõbralikke autosid kasutama. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni teatises „Keskkonnahoidlikke ja energiatõhusaid sõidukeid käsitlev Euroopa strateegia” (2) on määratletud lühi- kuni pikaajalised eesmärgid teadus- ja uuendustegevuse toetamiseks, lahenduste leidmiseks elektrienergia tootmise ja jaotamise küsimuses, tööhõive edendamiseks ning selleks, et innustada tarbijaid keskkonnasõbralikke autosid kasutama.

| (5) | Seepärast on vaja moodustada CARS 21 protsessi aluseks võttes ekspertide töörühm Euroopa Liidu autotööstuse konkurentsivõime ja jätkusuutliku kasvu valdkonnas ning määrata kindlaks töörühma ülesanded ja struktuur. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast on vaja moodustada CARS 21 protsessi aluseks võttes ekspertide töörühm Euroopa Liidu autotööstuse konkurentsivõime ja jätkusuutliku kasvu valdkonnas ning määrata kindlaks töörühma ülesanded ja struktuur.

| (6) | Töörühma ülesanne oleks aidata määratleda Euroopa Liidu autotööstuse konkurentsivõime ja jätkusuutliku kasvu edendamise strateegiad ja meetmed, mida rakendataks Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil ning muude huvirühmade poolt. |
| --- | --- |

(6)

Töörühma ülesanne oleks aidata määratleda Euroopa Liidu autotööstuse konkurentsivõime ja jätkusuutliku kasvu edendamise strateegiad ja meetmed, mida rakendataks Euroopa Liidu ja liikmesriikide tasandil ning muude huvirühmade poolt.

| (7) | Töörühma peaksid kuuluma Euroopa Parlamendi, komisjoni, liikmesriikide ning tööstuse ja kodanikuühiskonna asjaomaste huvirühmade esindajad, eelkõige tarbijate, ametiühingute ja valitsusväliste organisatsioonide esindajad. |
| --- | --- |

(7)

Töörühma peaksid kuuluma Euroopa Parlamendi, komisjoni, liikmesriikide ning tööstuse ja kodanikuühiskonna asjaomaste huvirühmade esindajad, eelkõige tarbijate, ametiühingute ja valitsusväliste organisatsioonide esindajad.

| (8) | Töörühma liikmete jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, ilma et see piiraks komisjoni turvaeeskirju, mis on sätestatud komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda) (3) lisas. |
| --- | --- |

(8)

Töörühma liikmete jaoks tuleks ette näha teabe avaldamise eeskirjad, ilma et see piiraks komisjoni turvaeeskirju, mis on sätestatud komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom (millega muudetakse komisjoni kodukorda) (3) lisas.

| (9) | Liikmete isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (4). |
| --- | --- |

(9)

Liikmete isikuandmeid tuleks töödelda vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (4).

| (10) | Asjakohane on määrata ajavahemik, mille jooksul käesolevat otsust kohaldatakse. Komisjon kaalub sobival ajal, kas seda ajavahemikku oleks otstarbekas pikendada, |
| --- | --- |

(10)

Asjakohane on määrata ajavahemik, mille jooksul käesolevat otsust kohaldatakse. Komisjon kaalub sobival ajal, kas seda ajavahemikku oleks otstarbekas pikendada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Eksperdirühm

Käesolevaga kutsutakse uuesti kokku Euroopa Liidu autotööstuse konkurentsivõime ja jätkusuutliku kasvu kõrgetasemeline töörühm (edaspidi „eksperdirühm”), mis oli varem mitteametlikult olemas nime all „21. sajandi konkurentsivõimeline mootorsõidukite reguleerimissüsteem”.

Artikkel 2

Ülesanded

Eksperdirühma ülesanded on järgmised:

| 1) | abistada komisjoni küsimustes, mis on seotud autotööstuse konkurentsivõime ja jätkusuutliku kasvuga; |
| --- | --- |

1)

abistada komisjoni küsimustes, mis on seotud autotööstuse konkurentsivõime ja jätkusuutliku kasvuga;

| 2) | teha majanduslikku ja statistilist analüüsi faktorite kohta, mis põhjustavad kiireid struktuurimuutusi autotööstuses ning samuti muude faktorite kohta, mis mõjutavad Euroopa Liidu autotööstuse konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

2)

teha majanduslikku ja statistilist analüüsi faktorite kohta, mis põhjustavad kiireid struktuurimuutusi autotööstuses ning samuti muude faktorite kohta, mis mõjutavad Euroopa Liidu autotööstuse konkurentsivõimet;

| 3) | aidata komisjonil rakendada EUROPE 2020 strateegias sätestatud meetmeid, ressursitõhusa Euroopa suurprojekti, üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika suurprojekti ja keskkonnahoidlike ja energiatõhusate sõidukite teatist ((KOM(2010) 186), et saavutada eesmärk säilitada konkurentsivõimeline ja jätkusuutlik Euroopa Liidu autotööstus; |
| --- | --- |

3)

aidata komisjonil rakendada EUROPE 2020 strateegias sätestatud meetmeid, ressursitõhusa Euroopa suurprojekti, üleilmastumise ajastu uue tööstuspoliitika suurprojekti ja keskkonnahoidlike ja energiatõhusate sõidukite teatist ((KOM(2010) 186), et saavutada eesmärk säilitada konkurentsivõimeline ja jätkusuutlik Euroopa Liidu autotööstus;

| 4) | aidata tagada sujuv ja tasakaalus majanduslik ja sotsiaalne üleminek ümberkorraldusprotsesside, oskuste vajaduse ja nendega seotud kvalifikatsioonide vajaduse proaktiivse kavandamise ja juhtimise kaudu, võttes arvesse kogemusi, mis saadi „Euroopa partnerlusest muutuste prognoosimiseks mootorsõidukisektoris”; |
| --- | --- |

4)

aidata tagada sujuv ja tasakaalus majanduslik ja sotsiaalne üleminek ümberkorraldusprotsesside, oskuste vajaduse ja nendega seotud kvalifikatsioonide vajaduse proaktiivse kavandamise ja juhtimise kaudu, võttes arvesse kogemusi, mis saadi „Euroopa partnerlusest muutuste prognoosimiseks mootorsõidukisektoris”;

| 5) | formuleerida sektorispetsiifilised poliitikasoovitused, mis on suunatud poliitikakujundajatele Euroopa Liidu ja liikmesriigi tasandil, tööstusharule ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele; |
| --- | --- |

5)

formuleerida sektorispetsiifilised poliitikasoovitused, mis on suunatud poliitikakujundajatele Euroopa Liidu ja liikmesriigi tasandil, tööstusharule ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele;

| 6) | töötada välja käitumispõhimõtted, et muuta läbipaistvamaks kaubanduslikud ja lepingulised suhted poolte vahel, kes sõlmivad mootorsõidukisektoris vertikaalseid kokkuleppeid; |
| --- | --- |

6)

töötada välja käitumispõhimõtted, et muuta läbipaistvamaks kaubanduslikud ja lepingulised suhted poolte vahel, kes sõlmivad mootorsõidukisektoris vertikaalseid kokkuleppeid;

| 7) | anda nõu komisjoni 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia rakendamisega seotud konkreetsetes küsimustes. |
| --- | --- |

7)

anda nõu komisjoni 2020. aasta aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia rakendamisega seotud konkreetsetes küsimustes.

Artikkel 3

Liikmed ja nende ametisse nimetamine

1.   Eksperdirühma kuulub kuni 40 liiget.

2.   Liikmed nimetatakse ametisse isikuliselt. Iga liige nimetab isikliku esindaja alalisse ettevalmistavasse alltöörühma (edaspidi „ettevalmistav alltöörühm”).

3.   Liikmed nimetab komisjon huvirühmade kõrgetasemeliste spetsialistide hulgast, kellel on pädevus ja kes omavad vastutust valdkondades, mis on seotud ELi autotööstuse konkurentsivõime ja jätkusuutliku kasvuga. Eksperdirühmas on erinevad huvirühmad võrdselt esindatud. Sinna kuuluvad Euroopa Parlamendi, komisjoni, liikmesriikide, tööstuslikus väärtusahelas osalejate, ametiühingute ja kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajad (valitsusvälised organisatsioonid ja tarbijad).

4.   Liikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks. Nad jäävad ametisse kuni oma asendamiseni või kuni oma ametiaja lõpuni. Sama isikut võib ametisse tagasi nimetada.

5.   Liikmed, kes ei suuda enam eksperdirühma aruteludele tõhusalt kaasa aidata, kes astuvad tagasi või kes ei täida ELTLi artiklis 339 sätestatud tingimusi, võidakse ülejäänud ametiajaks asendada.

6.   Liikmete nimed avaldatakse komisjoni eksperdirühmade registris (edaspidi „register”).

7.   Isikuandmete kogumine, töötlemine ja nende avaldamine toimub vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001.

Artikkel 4

Tegevus

1.   Eksperdirühma juhib komisjoni esindaja.

2.   Ettevalmistav alltöörühm valmistab ette arutelud, seisukohavõtud ja nõuanded tegevuseks ja poliitikameetmeteks, mida eksperdirühm soovitab; Selleks teeb ta tihedat koostööd komisjoni talitustega.

3.   Eksperdirühm võib komisjoni talituste nõusolekul moodustada lisaks ettevalmistavale alltöörühmale teisi töörühmi, et uurida eksperdirühma ülesannetega seotud konkreetseid küsimusi eksperdirühma poolt määratud pädevuses. Sellised töörühmad saadetakse laiali kohe, kui nende ülesanded on täidetud.

4.   Komisjoni esindaja võib kutsuda eksperdirühma töös ajutiselt osalema väliseksperte või välisvaatlejaid, kes on pädevad eksperdirühma, alltöörühma või töörühmade konkreetses päevakorraküsimuses. Lisaks sellele võib komisjoni esindaja anda vaatleja staatuse üksikisikule, eksperdirühmade horisontaalsete eeskirjade eeskirja 8 lõikes 3 määratletud organisatsioonile, ELi ametitele ja kandidaatriikidele.

5.   Eksperdirühmade liikmed ja nende esindajad ning ka kutsutud eksperdid ja vaatlejad järgivad aluslepingutes ja nende rakenduseeskirjades sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustust ning ka komisjoni otsuse 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom lisas sätestatud komisjoni turvaeeskirju seoses ELi salastatud teabe kaitsmisega. Juhul kui nad kõnealuseid kohustusi ei täida, võib komisjon võtta kõik asjakohased meetmed.

6.   Eksperdirühma, ajutiste töörühmade või alltöörühmade aruteludes või töös osalemisel saadud teavet, mis on komisjoni arvates konfidentsiaalne, ei tohi avaldada.

7.   Eksperdirühma, ettevalmistava alltöörühma ja töörühmade koosolekud toimuvad komisjoni ruumides. Komisjon tagab eksperdirühmale sekretariaaditeenused. Muud komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi, võivad osaleda eksperdirühma, ettevalmistava alltöörühma või töörühmade koosolekutel.

8.   Eksperdirühm võtab oma töökorra vastu vastavalt komisjoni poolt vastu võetud töökorra standardeeskirjadele (5).

9.   Komisjon avaldab eksperdirühma tegevuse kohta asjakohast teavet kas registri kaudu või registrist asjakohasele veebisaidile viitava lingi kaudu. Lõpparuanne avaldatakse võimalikult kiiresti pärast eksperdirühma viimast koosolekut.

Artikkel 5

Koosolekutega seotud kulud

1.   Eksperdirühma tegevuses osalejatele ei maksta osutatud teenuste eest tasu.

2.   Sõidu- ja elamiskulud, mis osalejatel eksperdirühma tegevuses osalemiseks kanda tuleb, hüvitab komisjon kehtivate sise-eeskirjade kohaselt.

3.   Kulud hüvitatakse summade piires, mis on iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks eraldatud.

Artikkel 6

Kohaldamistähtpäev

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 14. oktoobrini 2012.

Brüssel, 14. oktoober 2010

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  KOM(2010) 2020.

1

(2)  KOM(2010) 186.

2

(3)  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

3

(4)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

4

(5)  ELT L 55/61, 5.3.2010, lk 61.

5

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/35 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/35

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5927 – BASF/Cognis)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 280/09

| 1. | 8. oktoobril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja BASF SE („BASF”, Saksamaa) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Cognis GmbH („Cognis”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

8. oktoobril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja BASF SE („BASF”, Saksamaa) omandab ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Cognis GmbH („Cognis”, Saksamaa) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | BASF: kemikaalid, plastid, lõpp-produktide toimivust parandavad tooted, põllumajanduslikud ja funktsionaalsed lahendused, nafta ja gaas; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

BASF: kemikaalid, plastid, lõpp-produktide toimivust parandavad tooted, põllumajanduslikud ja funktsionaalsed lahendused, nafta ja gaas;

| — | Cognis: erikemikaalid ja toitained. |
| --- | --- |

—

Cognis: erikemikaalid ja toitained.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5927 – BASF/Cognis):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5927 – BASF/Cognis):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

| 16.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/36 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/36

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 280/10

| 1. | 8. oktoobril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ning artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited („CVCII”, Jersey), mille üle ettevõtjal Citigroup, Inc. (Ameerika Ühendriigid) on valitsev mõju, ja Advance Properties OOD („Advance Properties”, Bulgaaria) omandavad aktsiate või osade ostu teel ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Bulgaaria ettevõtja Huvepharma AD („Huvepharma”) üle, mis on praegu ettevõtja Advance Properties ainukontrolli all. |
| --- | --- |

1.

8. oktoobril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava ning artikli 4 lõike 5 kohaselt tehtud ettepanekule järgnenud teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad Citigroup Venture Capital International Investment G.P. Limited („CVCII”, Jersey), mille üle ettevõtjal Citigroup, Inc. (Ameerika Ühendriigid) on valitsev mõju, ja Advance Properties OOD („Advance Properties”, Bulgaaria) omandavad aktsiate või osade ostu teel ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Bulgaaria ettevõtja Huvepharma AD („Huvepharma”) üle, mis on praegu ettevõtja Advance Properties ainukontrolli all.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Citigroup: finantsteenused, sealhulgas pangateenused ning börsivälise kapitali fondide maaklerlus ja haldamine; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Citigroup: finantsteenused, sealhulgas pangateenused ning börsivälise kapitali fondide maaklerlus ja haldamine;

| — | Advance Properties: investeeringud farmaatsiatoodete sektorisse, kinnisvarasse, energeetikasektorisse ja laevandusse; |
| --- | --- |

—

Advance Properties: investeeringud farmaatsiatoodete sektorisse, kinnisvarasse, energeetikasektorisse ja laevandusse;

| — | Huvepharma: farmaatsiatooted põhirõhuga loomatervishoiul ja -söödal. |
| --- | --- |

—

Huvepharma: farmaatsiatooted põhirõhuga loomatervishoiul ja -söödal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas EÜ ühinemismäärusega (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub asjast huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5982 – CVCII/Advance Properties/Huvepharma):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32 („lihtsustatud korda käsitlev teatis”).

---

| 16.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/37 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/37

---

Madalmaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

2010/C 280/11

Madalamaade Kuningriigi majandusminister teatab, et on kätte saanud süsivesinike geoloogilise luure loa taotluse ploki P18 ühe osa kohta, mis on märgitud kaevandamismääruse (Mijnbouwregeling, Staatscourant 2002, nr 245) 3. lisana esitatud kaardil; kõnealune maa-ala on tähistatud nimetusega plokilõik P18b.

Viidates ülalnimetatud direktiivile ja kaevandamisseaduse (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542) artiklile 15, palub majandusminister saata konkureerivad pakkumised süsivesinike uurimisloa saamiseks Madalmaade mandrilava plokilõigus P18b.

Plokilõik P18b on piiratud punktipaaride A–B ja H–I vaheliste laiuskraadikaartega, punktipaaride B–C, G–H ja A–I vaheliste pikkuskraadikaartega, punktipaaride C–D ja E–F vahelise suurringjoonega ning punkte D ja E läbiva kaarega 1 ja punkte F ja G läbiva kaarega 2.

Kõnealuste punktide koordinaadid on järgmised:

| Punkt | ° | ′ | ′′ idapikkust | ° | ′ | ′′ põhjalaiust |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| B | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 10 | 0,000 |
| C | 3 | 47 | 0,000 | 52 | 4 | 21,072 |
| D | 3 | 47 | 16,385 | 52 | 4 | 16,801 |
| E | 3 | 51 | 32,620 | 52 | 6 | 15,485 |
| F | 3 | 51 | 40,829 | 52 | 6 | 37,449 |
| G | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 4 | 48,172 |
| H | 4 | 0 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |
| I | 3 | 40 | 0,000 | 52 | 0 | 0,000 |

Punkt

°

′

′′ idapikkust

°

′

′′ põhjalaiust

A

3

40

0,000

52

10

0,000

B

3

47

0,000

52

10

0,000

C

3

47

0,000

52

4

21,072

D

3

47

16,385

52

4

16,801

E

3

51

32,620

52

6

15,485

F

3

51

40,829

52

6

37,449

G

4

0

0,000

52

4

48,172

H

4

0

0,000

52

0

0,000

I

3

40

0,000

52

0

0,000

Kaare 1 keskpunkti koordinaadid on 3° 54′ 0,000′′ idapikkust, 52° 1′ 30,000′′ põhjalaiust ja selle raadius on 5 meremiili.

Kaare 2 keskpunkti koordinaadid on 3° 53′ 34,000′′ idapikkust, 52° 1′ 46,000′′ põhjalaiust ja selle raadius on 5 meremiili.

Esitatud punktid on määratletud nende geograafiliste koordinaatide kaudu, mis on arvutatud vastavalt Euroopa Terrestrilisele Referentssüsteemile.

Plokilõigu P18b pindala on 313,2 km2.

Lubade andmise eest vastutab majandusminister. Eespool nimetatud direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Staatsblad 2002, nr 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja need tuleb saata järgmisel aadressil:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EJ Den Haag |
| NEDERLAND |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J. C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EJ Den Haag

NEDERLAND

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu saadud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuud pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu.

Lisateavet saab hr E. J. Hoppelilt telefoninumbril +31 703797088.

---

Parandused

| 16.10.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 280/39 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 280/39

---

Traditsioonilise nimetuse tunnustamise taotluse avaldamine vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 607/2009 artiklile 33, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 275, 12. oktoober 2010
  )

2010/C 280/12

Lehekülgedelt 11, 13 ja 15 kustutatakse fraas „Liikmesriigi pädev asutus:”.

---