# Eiropas Savienības C 348E/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2010.348.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 348E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 21. decembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2010.348.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 348E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 21. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2009.–2010. GADA SESIJA2010. gada 25. februāra sēdeŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 111 E, 30.4.2010.PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Ceturtdiena, 2010. gada 25. februāris |
| 2010/C 348E/01 | Situācija UkraināEiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par situāciju Ukrainā | 1 |
| 2010/C 348E/02 | Par Parlamenta prioritātēm Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomē (Ženēva, 2010. gada 1.-26. marts)Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes (UNHRC) 13. sesiju | 6 |
| 2010/C 348E/03 | Pekina +15 — ANO rīcības platforma dzimumu līdztiesībaiEiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par Pekinu +15 — ANO rīcības platformu dzimumu līdztiesībai | 11 |
| 2010/C 348E/04 | Zaļā grāmata Kopējās zivsaimniecības politikas reformaEiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par Zaļo grāmatu Kopējās zivsaimniecības politikas reforma (2009/2106(INI)) | 15 |
| 2010/C 348E/05 | Nokaušanai paredzēto zirgu transportēšana Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra deklarācija par nokaušanai paredzēto zirgu transportēšanu Eiropas Savienībā | 37 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2009.–2010. GADA SESIJA2010. gada 25. februāra sēdeŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 111 E, 30.4.2010.PIEŅEMTIE TEKSTI

Ceturtdiena, 2010. gada 25. februāris

2010/C 348E/01

Situācija UkraināEiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par situāciju Ukrainā

1

2010/C 348E/02

Par Parlamenta prioritātēm Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomē (Ženēva, 2010. gada 1.-26. marts)Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes (UNHRC) 13. sesiju

6

2010/C 348E/03

Pekina +15 — ANO rīcības platforma dzimumu līdztiesībaiEiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par Pekinu +15 — ANO rīcības platformu dzimumu līdztiesībai

11

2010/C 348E/04

Zaļā grāmata Kopējās zivsaimniecības politikas reformaEiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par Zaļo grāmatu Kopējās zivsaimniecības politikas reforma (2009/2106(INI))

15

2010/C 348E/05

Nokaušanai paredzēto zirgu transportēšana Eiropas SavienībāEiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra deklarācija par nokaušanai paredzēto zirgu transportēšanu Eiropas Savienībā

37

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2010. gada 25. februāris |
| 2010/C 348E/06 | Enerģētikas infrastruktūras investīciju projekti ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Kopienā, un par Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšanu (COM(2009)0361 – C7-0125/2009 – 2009/0106(COD)) | 38 |
| P7_TC1-COD(2009)0106Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 25. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010 par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Savienībā, un par Padomes Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšanu | 39 |
| PIELIKUMS | 47 |
| 2010/C 348E/07 | Parlamenta 2010. gada budžeta tāmes grozīšanaEiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par budžeta grozījuma Nr. 1/2010 ieņēmumu un izdevumu tāmi (I iedaļa — Eiropas Parlaments) (2010/2014(BUD)) | 50 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2010. gada 25. februāris

2010/C 348E/06

Enerģētikas infrastruktūras investīciju projekti ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Kopienā, un par Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšanu (COM(2009)0361 – C7-0125/2009 – 2009/0106(COD))

38

P7_TC1-COD(2009)0106Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 25. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010 par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Savienībā, un par Padomes Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšanu

39

PIELIKUMS

47

2010/C 348E/07

Parlamenta 2010. gada budžeta tāmes grozīšanaEiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par budžeta grozījuma Nr. 1/2010 ieņēmumu un izdevumu tāmi (I iedaļa — Eiropas Parlaments) (2010/2014(BUD))

50

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2009.–2010. GADA SESIJA 2010. gada 25. februāra sēde Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 111 E, 30.4.2010. PIEŅEMTIE TEKSTI

Ceturtdiena, 2010. gada 25. februāris

| 21.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 348/1

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. februārisSituācija Ukrainā

P7_TA(2010)0035

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par situāciju Ukrainā

2010/C 348 E/01

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu,

ņemot vērā Prāgas Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes 2009. gada 7. maija kopīgo deklarāciju,

ņemot vērā ES un Ukrainas parlamentārās sadarbības komitejas paziņojumu un ieteikumus, ko tā pieņēma 2009. gada 26.–27. oktobra sanāksmē,

ņemot vērā Ukrainas dalību Pasaules Tirdzniecības organizācijā kopš 2008. gada marta,

ņemot vērā to, ka 2009. gada decembrī Zagrebā Enerģētikas kopienas līguma Ministru padome apstiprināja Ukrainas pievienošanos Enerģētikas kopienas līgumam,

ņemot vērā Eiropas Savienības un Ukrainas Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), kas stājās spēkā 1998. gada 1. martā, un pašreizējās sarunas par Asociācijas nolīgumu (AN), kas izstrādāts, lai aizstātu Partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN),

ņemot vērā ES un Ukrainas Asociācijas programmu, ar ko aizstāj Rīcības plānu un ko 2009. gada jūnijā apstiprināja ES un Ukrainas Sadarbības padome,

ņemot vērā Eiropas Kopienas un Ukrainas nolīgumu par vīzu režīma atvieglojumiem, kuru parakstīja 2007. gada 18. jūnijā un kurš stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī, un ES – Ukrainas dialogu par vīzām, kas tika sākts 2008. gada oktobrī,

ņemot vērā 2009. gada 22. jūlijā parakstīto Saprašanās memorandu par reģionālās politikas dialoga sākšanu un reģionālās sadarbības attīstību starp Ukrainas Reģionālās attīstības un būvniecības ministriju un Eiropas Komisiju,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1638/2006, ar ko paredz vispārējos noteikumus Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta izveidošanai (ENPI) (1),

ņemot vērā 2005. gada 1. decembrī parakstīto Eiropas Savienības un Ukrainas saprašanās memorandu par sadarbību enerģētikas jomā,

ņemot vērā Kopīgo deklarāciju, ko 2009. gada 23. martā pieņēma ES un Ukrainas Apvienotā starptautiskā ieguldījumu konferencē par gāzes tranzīta sistēmu modernizāciju,

ņemot vērā Naftogaz un Gazprom nolīgumu par 2010. gada naftas piegāžu tranzīta maksām, par ko vienojās 2009. gada decembrī,

ņemot vērā Ukrainas prezidenta vēlēšanu rezultātus — vēlēšanu pirmā kārta notika 2010. gada 17. janvārī un otrā kārta — 7. februārī,

ņemot vērā EDSO/ODIHR novērošanas misijas pausto paziņojumu par 2010. gada 17. janvārī un 7. februārī notikušajām prezidenta vēlēšanām, kurā secināts, ka lielākā daļa starptautisko normu ir ievērotas,

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Catherine Ashton paziņojumu 2010. gada 8. februārī par Ukrainas prezidenta vēlēšanām,

ņemot vērā Verkhovna Rada2010. gada 3. februārī pieņemto Ukrainas Vēlēšanu likumu, kurā grozījumus izdarīja tieši pirms prezidenta vēlēšanu otrās kārtas,

ņemot vērā Nacionālo indikatīvo programmu Ukrainai 2011.–2013. gadam,

ņemot vērā ES un Ukrainas neseno augstākā līmeņa sanāksmju rezultātus, tostarp ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika 2008. gadā Parīzē, pausto Ukrainas atzīšanu par Eiropas valsti, kurai ir kopīga vēsture un kopīgas vērtības ar Eiropas Savienības valstīm, un ņemot vērā secinājumus, kas pieņemti ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmē, kura notika 2009. gada 4. decembrī Kijevā,

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Ukraina ir stratēģiski nozīmīga ES kaimiņvalsts; tā kā Ukrainas izmērs, resursi, iedzīvotāji un ģeogrāfiskais stāvoklis nodrošina tai īpašu vietu Eiropā un nozīmīgākā reģionālā partnera statusu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Ukraina ir stratēģiski nozīmīga ES kaimiņvalsts; tā kā Ukrainas izmērs, resursi, iedzīvotāji un ģeogrāfiskais stāvoklis nodrošina tai īpašu vietu Eiropā un nozīmīgākā reģionālā partnera statusu;

| B. | tā kā Ukraina ir Eiropas valsts un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu tā var lūgt, lai to tāpat kā visas Eiropas valstis, kas ievēro brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību, kā arī tiesiskuma principus, uzņemtu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ukraina ir Eiropas valsts un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 49. pantu tā var lūgt, lai to tāpat kā visas Eiropas valstis, kas ievēro brīvības, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību, kā arī tiesiskuma principus, uzņemtu Eiropas Savienībā;

| C. | tā kā EDSO/ODHIR vēlēšanu novērošanas misijas secinājumos teikts, ka vēlēšanas lielākoties atbilda starptautiskajām normām; |
| --- | --- |

C.

tā kā EDSO/ODHIR vēlēšanu novērošanas misijas secinājumos teikts, ka vēlēšanas lielākoties atbilda starptautiskajām normām;

| D. | tā kā 2010. gada 17. janvārī un 7. februārī notikušo prezidenta vēlēšanu veiksmīga norise attiecībā uz civiltiesību un politisko tiesību, tostarp pulcēšanās, apvienošanās un vārda brīvības, ievērošanu parāda, ka Ukraina spēj sarīkot brīvas un taisnīgas vēlēšanas; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2010. gada 17. janvārī un 7. februārī notikušo prezidenta vēlēšanu veiksmīga norise attiecībā uz civiltiesību un politisko tiesību, tostarp pulcēšanās, apvienošanās un vārda brīvības, ievērošanu parāda, ka Ukraina spēj sarīkot brīvas un taisnīgas vēlēšanas;

| E. | tā kā, lai gan nevalstiskajām organizācijām netika atļauts oficiāli novērot vēlēšanas, tomēr vietējo un starptautisko novērotāju klātbūtne būtiski uzlaboja pārredzamību vēlēšanu procesā un vēlēšanu dienā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai gan nevalstiskajām organizācijām netika atļauts oficiāli novērot vēlēšanas, tomēr vietējo un starptautisko novērotāju klātbūtne būtiski uzlaboja pārredzamību vēlēšanu procesā un vēlēšanu dienā;

| F. | tā kā 2010. gada 17. februārī pēc premjerministres J. Timošenko pārsūdzības Ukrainas Augstākā administratīvā tiesa apturēja Centrālās Vēlēšanu komisijas lēmumu par prezidenta vēlēšanu galīgo iznākumu un Viktora Janukoviča atzīšanu par Ukrainas prezidentu, un tā kā premjerministre atsauca savu pārsūdzību 2010. gada 20. februārī, uzskatot, ka tiesa nevēlas būt pret viņu taisnīga; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2010. gada 17. februārī pēc premjerministres J. Timošenko pārsūdzības Ukrainas Augstākā administratīvā tiesa apturēja Centrālās Vēlēšanu komisijas lēmumu par prezidenta vēlēšanu galīgo iznākumu un Viktora Janukoviča atzīšanu par Ukrainas prezidentu, un tā kā premjerministre atsauca savu pārsūdzību 2010. gada 20. februārī, uzskatot, ka tiesa nevēlas būt pret viņu taisnīga;

| G. | tā kā otrajā kārtā kampaņas atmosfēru negatīvi ietekmēja savstarpējas apsūdzības krāpšanā un pēdējā brīža grozījumi vēlēšanu likumā; |
| --- | --- |

G.

tā kā otrajā kārtā kampaņas atmosfēru negatīvi ietekmēja savstarpējas apsūdzības krāpšanā un pēdējā brīža grozījumi vēlēšanu likumā;

| H. | tā kā ir jāatgādina, ka Ukraina ir valsts, kas ir piedzīvojusi padomju režīma kundzību, un tai vajadzēja daudz laika, lai pārvarētu tā atstātās negatīvās sekas; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir jāatgādina, ka Ukraina ir valsts, kas ir piedzīvojusi padomju režīma kundzību, un tai vajadzēja daudz laika, lai pārvarētu tā atstātās negatīvās sekas;

| I. | tā kā viens no Parlamenta galvenajiem ārpolitiskajiem mērķiem ir uzlabot un veicināt Eiropas kaimiņattiecību politiku, kuras nolūks ir stiprināt attiecīgo valstu politiskās, ekonomiskās un kultūras saiknes ar ES un tās dalībvalstīm; |
| --- | --- |

I.

tā kā viens no Parlamenta galvenajiem ārpolitiskajiem mērķiem ir uzlabot un veicināt Eiropas kaimiņattiecību politiku, kuras nolūks ir stiprināt attiecīgo valstu politiskās, ekonomiskās un kultūras saiknes ar ES un tās dalībvalstīm;

| J. | tā kā Austrumu partnerība patlaban īstenojas; tā kā Parlaments sagaida, ka jaunās Ukrainas iestādes strādās, lai īstenotu tās mērķus; tā kā Austrumu partnerības darbība var būt veiksmīga un tā var veicināt mierpilnu attīstību, stabilitāti un labklājību visās austrumu kaimiņvalstīs, tostarp Ukrainā, tikai tad, ja tās pamatā ir praktiski un uzticami plāni, kā arī nodrošināts pietiekams finansējums; |
| --- | --- |

J.

tā kā Austrumu partnerība patlaban īstenojas; tā kā Parlaments sagaida, ka jaunās Ukrainas iestādes strādās, lai īstenotu tās mērķus; tā kā Austrumu partnerības darbība var būt veiksmīga un tā var veicināt mierpilnu attīstību, stabilitāti un labklājību visās austrumu kaimiņvalstīs, tostarp Ukrainā, tikai tad, ja tās pamatā ir praktiski un uzticami plāni, kā arī nodrošināts pietiekams finansējums;

| K. | tā kā ES atbalsta stabilu un demokrātisku Ukrainu, kurā tiek ievēroti sociālas tirgus ekonomikas principi, valda tiesiskums, tiek ievērotas cilvēktiesības un nodrošināta minoritāšu aizsardzība un garantētas pamattiesības; tā kā Ukrainas iekšējā politiskā stabilitāte un iekšējo reformu veikšana ir priekšnosacījums turpmāku attiecību attīstīšanai ar ES; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES atbalsta stabilu un demokrātisku Ukrainu, kurā tiek ievēroti sociālas tirgus ekonomikas principi, valda tiesiskums, tiek ievērotas cilvēktiesības un nodrošināta minoritāšu aizsardzība un garantētas pamattiesības; tā kā Ukrainas iekšējā politiskā stabilitāte un iekšējo reformu veikšana ir priekšnosacījums turpmāku attiecību attīstīšanai ar ES;

| L. | tā kā kopš Oranžās revolūcijas Ukraina diemžēl ir zaudējusi vairāk nekā piecus gadus, pienācīgi neatrisinot lielās konstitucionālās un institucionālās problēmas, jo īpaši konfliktus kompetences jomā starp prezidentu un premjerministru; tā kā šī iemesla dēļ būtiski projekti valsts pārvaldes, ekonomiskajā un sociālajā jomā tiek kavēti, nav pietiekami īstenoti vai netiek izpildīti vispār; |
| --- | --- |

L.

tā kā kopš Oranžās revolūcijas Ukraina diemžēl ir zaudējusi vairāk nekā piecus gadus, pienācīgi neatrisinot lielās konstitucionālās un institucionālās problēmas, jo īpaši konfliktus kompetences jomā starp prezidentu un premjerministru; tā kā šī iemesla dēļ būtiski projekti valsts pārvaldes, ekonomiskajā un sociālajā jomā tiek kavēti, nav pietiekami īstenoti vai netiek izpildīti vispār;

| M. | tā kā neatkarīgi no prezidenta vēlēšanu rezultātiem Ukrainai ir jāsāk īstenot konstitucionālās reformas, lai izveidotu dzīvotspējīgu un efektīvu kontroles un līdzsvara sistēmu nolūkā noteikt skaidru pilnvaru sadalījumu starp prezidentu, Ministru kabinetu un Ukrainas parlamentu (Verkhovna Rada); |
| --- | --- |

M.

tā kā neatkarīgi no prezidenta vēlēšanu rezultātiem Ukrainai ir jāsāk īstenot konstitucionālās reformas, lai izveidotu dzīvotspējīgu un efektīvu kontroles un līdzsvara sistēmu nolūkā noteikt skaidru pilnvaru sadalījumu starp prezidentu, Ministru kabinetu un Ukrainas parlamentu (Verkhovna Rada);

| N. | tā kā ES un Ukrainas attiecībās pēdējos gados kopumā panākts būtisks progress, jo īpaši ārpolitikā un drošības politikā, kā arī tirdzniecības, finanšu un ekonomikas jomās; tā kā enerģētikas un vides jomās nav panākts pietiekams progress; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES un Ukrainas attiecībās pēdējos gados kopumā panākts būtisks progress, jo īpaši ārpolitikā un drošības politikā, kā arī tirdzniecības, finanšu un ekonomikas jomās; tā kā enerģētikas un vides jomās nav panākts pietiekams progress;

| O. | tā kā Ukrainas pievienošanās Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) ir svarīgs apliecinājums tam, ka tā atzīst starptautiskās un Eiropas ekonomikas normas un piekrīt veidot ciešākas tirdzniecības saiknes ar ES, un tā kā šī pievienošanās paātrina sarunas par padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA) izveidi, kura ir Asociācijas nolīguma neatņemama sastāvdaļa; |
| --- | --- |

O.

tā kā Ukrainas pievienošanās Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO) ir svarīgs apliecinājums tam, ka tā atzīst starptautiskās un Eiropas ekonomikas normas un piekrīt veidot ciešākas tirdzniecības saiknes ar ES, un tā kā šī pievienošanās paātrina sarunas par padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA) izveidi, kura ir Asociācijas nolīguma neatņemama sastāvdaļa;

| P. | tā kā Ukrainas pievienošanās Enerģētikas kopienas līgumam ir ļoti nozīmīga visām līguma pusēm; |
| --- | --- |

P.

tā kā Ukrainas pievienošanās Enerģētikas kopienas līgumam ir ļoti nozīmīga visām līguma pusēm;

| Q. | tā kā Asociācijas nolīgumam starp ES un Ukrainu ir jādarbojas kā reformu procesa instrumentam un jāpiešķir pilsoniskajai sabiedrībai nozīmīgāka loma; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Asociācijas nolīgumam starp ES un Ukrainu ir jādarbojas kā reformu procesa instrumentam un jāpiešķir pilsoniskajai sabiedrībai nozīmīgāka loma;

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Ukrainas prezidenta vēlēšanu starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas sagatavotajos ziņojumos konstatēts, ka salīdzinājumā ar iepriekšējām vēlēšanām ir panākts nozīmīgs progress un šajās vēlēšanās ir ievērota lielākā daļa EDSO un ES normu par brīvām un taisnīgām vēlēšanām; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka Ukrainas prezidenta vēlēšanu starptautiskās vēlēšanu novērošanas misijas sagatavotajos ziņojumos konstatēts, ka salīdzinājumā ar iepriekšējām vēlēšanām ir panākts nozīmīgs progress un šajās vēlēšanās ir ievērota lielākā daļa EDSO un ES normu par brīvām un taisnīgām vēlēšanām;

| 2. | atzinīgi vērtē EDSO/ODHIR vēlēšanu novērošanas misijas paziņojumu par to, kā tiek ievērotas civiltiesības un politiskās tiesības, tostarp pulcēšanās un biedrošanās brīvība, kā arī vārda brīvība plurālistiskā plašsaziņas līdzekļu vidē; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē EDSO/ODHIR vēlēšanu novērošanas misijas paziņojumu par to, kā tiek ievērotas civiltiesības un politiskās tiesības, tostarp pulcēšanās un biedrošanās brīvība, kā arī vārda brīvība plurālistiskā plašsaziņas līdzekļu vidē;

| 3. | atzinīgi vērtē vēlētāju lielo skaitu, kas liecina par Ukrainas iedzīvotāju aktīvo līdzdalību lēmumu pieņemšanā attiecībā uz turpmāko valsts attīstību; atzinīgi vērtē to, ka šajās vēlēšanās bija daudzveidīga kandidātu izlase, pārstāvot dažādus politiskos uzskatus un piedāvājot vēlētājiem patiesas izvēles iespējas; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē vēlētāju lielo skaitu, kas liecina par Ukrainas iedzīvotāju aktīvo līdzdalību lēmumu pieņemšanā attiecībā uz turpmāko valsts attīstību; atzinīgi vērtē to, ka šajās vēlēšanās bija daudzveidīga kandidātu izlase, pārstāvot dažādus politiskos uzskatus un piedāvājot vēlētājiem patiesas izvēles iespējas;

| 4. | pauž nožēlu, ka joprojām neatrisināts jautājums ir vēlēšanu noteikumi, un norāda, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo tiesību aktu, spēkā esošo vēlēšanu likumu, ko grozīja 2009. gada augustā, EDSO/ODHIR uzskata par soli atpakaļ, jo tiesiskais regulējums ir neskaidrs un nepilnīgs; nožēlo, ka Verkhovna Rada tikai dažas dienas pirms vēlēšanu otrās kārtas pieņēma Reģionu partijas ierosinātos strīdīgos prezidenta vēlēšanu likuma grozījumus; šajā sakarībā mudina Ukrainas iestādes pārskatīt un pilnveidot valsts tiesību aktus vēlēšanu jomā; mudina politisko partiju finansēšanas procesu un kampaņu finansēšanu priekšvēlēšanu periodā steidzami padarīt pārredzamāku; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu, ka joprojām neatrisināts jautājums ir vēlēšanu noteikumi, un norāda, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo tiesību aktu, spēkā esošo vēlēšanu likumu, ko grozīja 2009. gada augustā, EDSO/ODHIR uzskata par soli atpakaļ, jo tiesiskais regulējums ir neskaidrs un nepilnīgs; nožēlo, ka Verkhovna Rada tikai dažas dienas pirms vēlēšanu otrās kārtas pieņēma Reģionu partijas ierosinātos strīdīgos prezidenta vēlēšanu likuma grozījumus; šajā sakarībā mudina Ukrainas iestādes pārskatīt un pilnveidot valsts tiesību aktus vēlēšanu jomā; mudina politisko partiju finansēšanas procesu un kampaņu finansēšanu priekšvēlēšanu periodā steidzami padarīt pārredzamāku;

| 5. | atzīstot, ka Ukraina ratificējusi Eiropas Padomes Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību un Eiropas reģionālo vai mazākumtautību valodu hartu, aicina Ukrainas varas iestādes pielikt lielākas pūles, lai spertu soli pretim Ukrainā dzīvojošo mazākumtautību kopienām, turpmāk integrējot šīs kopienas valsts politiskajās norisēs un adekvāti veicinot tiesības uz izglītību mazākumtautību valodā; |
| --- | --- |

5.

atzīstot, ka Ukraina ratificējusi Eiropas Padomes Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību un Eiropas reģionālo vai mazākumtautību valodu hartu, aicina Ukrainas varas iestādes pielikt lielākas pūles, lai spertu soli pretim Ukrainā dzīvojošo mazākumtautību kopienām, turpmāk integrējot šīs kopienas valsts politiskajās norisēs un adekvāti veicinot tiesības uz izglītību mazākumtautību valodā;

| 6. | atzīst, ka Ukrainai kā Eiropas valstij ir kopīga vēsture un kopīgas vērtības ar Eiropas Savienības valstīm, un atzinīgi vērtē Ukrainas centienus integrēties Eiropā; |
| --- | --- |

6.

atzīst, ka Ukrainai kā Eiropas valstij ir kopīga vēsture un kopīgas vērtības ar Eiropas Savienības valstīm, un atzinīgi vērtē Ukrainas centienus integrēties Eiropā;

| 7. | sagaida, ka Ukrainas politiķi atzīst nepieciešamību stabilizēt politisko un ekonomisko situāciju un nepieciešamību strādāt, lai to panāktu, it īpaši īstenojot konstitucionālo reformu, nostiprinot tiesiskumu, izveidojot sociālu tirgus ekonomiku un atjaunojot centienus korupcijas apkarošanā un uzņēmējdarbības un ieguldījumu vides uzlabošanā; |
| --- | --- |

7.

sagaida, ka Ukrainas politiķi atzīst nepieciešamību stabilizēt politisko un ekonomisko situāciju un nepieciešamību strādāt, lai to panāktu, it īpaši īstenojot konstitucionālo reformu, nostiprinot tiesiskumu, izveidojot sociālu tirgus ekonomiku un atjaunojot centienus korupcijas apkarošanā un uzņēmējdarbības un ieguldījumu vides uzlabošanā;

| 8. | uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt Ukrainas un ES sadarbību enerģētikas jomā, un prasa panākt turpmākas vienošanās starp ES un Ukrainu, lai energoapgādi nodrošinātu abām pusēm, tostarp uzticamu naftas un gāzes tranzīta sistēmu; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir svarīgi pastiprināt Ukrainas un ES sadarbību enerģētikas jomā, un prasa panākt turpmākas vienošanās starp ES un Ukrainu, lai energoapgādi nodrošinātu abām pusēm, tostarp uzticamu naftas un gāzes tranzīta sistēmu;

| 9. | aicina Ukrainu pilnībā īstenot un ratificēt pievienošanos Enerģētikas kopienas līgumam un nekavējoties pieņemt jaunu gāzes likumu, kas atbilstu ES Direktīvai 2003/55/EK; |
| --- | --- |

9.

aicina Ukrainu pilnībā īstenot un ratificēt pievienošanos Enerģētikas kopienas līgumam un nekavējoties pieņemt jaunu gāzes likumu, kas atbilstu ES Direktīvai 2003/55/EK;

| 10. | uzsver, ka, neraugoties uz gūtajiem panākumiem, pašreizējais nolīgums par vīzu režīma atvieglojumiem būtu jāpārskata, ņemot vērā ilgtermiņa mērķus, un aicina Padomi pilnvarot Komisiju pārskatīt šo nolīgumu ar Ukrainas varas iestādēm, lai izstrādātu plānu bezvīzu režīmam ar Ukrainu, tostarp vidusposma mērķim — maksas par vīzām atcelšanai; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka, neraugoties uz gūtajiem panākumiem, pašreizējais nolīgums par vīzu režīma atvieglojumiem būtu jāpārskata, ņemot vērā ilgtermiņa mērķus, un aicina Padomi pilnvarot Komisiju pārskatīt šo nolīgumu ar Ukrainas varas iestādēm, lai izstrādātu plānu bezvīzu režīmam ar Ukrainu, tostarp vidusposma mērķim — maksas par vīzām atcelšanai;

| 11. | prasa Komisijai sadarboties ar dalībvalstīm un Ukrainu, lai izstrādātu īpašus pasākumus, kas jāievieš saistībā ar Eiropas futbola čempionātu 2012. gadā nolūkā atvieglināt ceļošanu tām personām, kuras iegādājušās biļetes uz futbola spēlēm; |
| --- | --- |

11.

prasa Komisijai sadarboties ar dalībvalstīm un Ukrainu, lai izstrādātu īpašus pasākumus, kas jāievieš saistībā ar Eiropas futbola čempionātu 2012. gadā nolūkā atvieglināt ceļošanu tām personām, kuras iegādājušās biļetes uz futbola spēlēm;

| 12. | atzinīgi vērtē Ukrainas aktīvo atbalstu Austrumu partnerībai un Euronest parlamentārajai asamblejai un tās apņemšanos pielikt lielākas pūles, lai būtu nodrošināta lielāka demokrātija, vairāk tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā arī sociāla tirgus ekonomika, ilgtspējīga attīstība un laba pārvalde; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē Ukrainas aktīvo atbalstu Austrumu partnerībai un Euronest parlamentārajai asamblejai un tās apņemšanos pielikt lielākas pūles, lai būtu nodrošināta lielāka demokrātija, vairāk tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, kā arī sociāla tirgus ekonomika, ilgtspējīga attīstība un laba pārvalde;

| 13. | atbalsta Austrumu partnerības vadiniciatīvas, jo īpaši par integrētu robežu pārvaldību, enerģētiku un brīvās tirdzniecības zonu, kā arī par visaptverošu institucionālo izveidi; |
| --- | --- |

13.

atbalsta Austrumu partnerības vadiniciatīvas, jo īpaši par integrētu robežu pārvaldību, enerģētiku un brīvās tirdzniecības zonu, kā arī par visaptverošu institucionālo izveidi;

| 14. | sagaida, ka Ukraina vēlreiz apstiprinās tās apņemšanos integrēties Eiropā, kā arī cieši sadarboties ar ES kaimiņattiecību jomā saskaņā ar Austrumu partnerības un Melnās jūras sinerģijas politiku; |
| --- | --- |

14.

sagaida, ka Ukraina vēlreiz apstiprinās tās apņemšanos integrēties Eiropā, kā arī cieši sadarboties ar ES kaimiņattiecību jomā saskaņā ar Austrumu partnerības un Melnās jūras sinerģijas politiku;

| 15. | aicina Komisiju un Padomi vēlreiz apliecināt ES vēlmi palīdzēt Ukrainai šajā jomā, izmantojot instrumentus, kas noteikti Austrumu partnerībā un ES un Ukrainas Asociācijas programmā; aicina Komisiju cieši saskaņot Nacionālo indikatīvo programmu 2011.–2013. gadam ar Asociācijas programmu; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un Padomi vēlreiz apliecināt ES vēlmi palīdzēt Ukrainai šajā jomā, izmantojot instrumentus, kas noteikti Austrumu partnerībā un ES un Ukrainas Asociācijas programmā; aicina Komisiju cieši saskaņot Nacionālo indikatīvo programmu 2011.–2013. gadam ar Asociācijas programmu;

| 16. | uzsver, ka plašam un visaptverošam brīvās tirdzniecības nolīgumam jānodrošina Ukrainas pakāpeniska integrācija ES iekšējā tirgū, tostarp, attiecinot uz Ukrainu četras brīvības telpas; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka plašam un visaptverošam brīvās tirdzniecības nolīgumam jānodrošina Ukrainas pakāpeniska integrācija ES iekšējā tirgū, tostarp, attiecinot uz Ukrainu četras brīvības telpas;

| 17. | atzinīgi vērtē nodomu izveidot Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārstāvniecību Kijevā un uzsver, cik nozīmīga ir turpmāka EIB darbības izvēršana Ukrainā; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē nodomu izveidot Eiropas Investīciju bankas (EIB) pārstāvniecību Kijevā un uzsver, cik nozīmīga ir turpmāka EIB darbības izvēršana Ukrainā;

| 18. | uzsver, cik būtiski ir paplašināt sadarbību jauniešu un studentu apmaiņas un stipendiju programmu izstrādes jomā, kas ļaus Ukrainas iedzīvotājiem iepazīties ar Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm; |
| --- | --- |

18.

uzsver, cik būtiski ir paplašināt sadarbību jauniešu un studentu apmaiņas un stipendiju programmu izstrādes jomā, kas ļaus Ukrainas iedzīvotājiem iepazīties ar Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm;

| 19. | aicina visas kaimiņvalstis pilnā mērā cienīt Ukrainas valsts demokrātisko sistēmu un atturēties no jebkāda spiediena vai iejaukšanās, kas noraidītu Ukrainas demokrātisko gribu un pieņemtos lēmumus politiskās, sociālās un ekonomiskās attīstības jomā; |
| --- | --- |

19.

aicina visas kaimiņvalstis pilnā mērā cienīt Ukrainas valsts demokrātisko sistēmu un atturēties no jebkāda spiediena vai iejaukšanās, kas noraidītu Ukrainas demokrātisko gribu un pieņemtos lēmumus politiskās, sociālās un ekonomiskās attīstības jomā;

| 20. | pauž dziļu nožēlu par līdzšinējā Ukrainas prezidenta Viktora Juščenko lēmumu piešķirt pēcnāves goda nosaukumu “Ukrainas nacionālais varonis” Ukrainas Nacionālistu organizācijas (UNO) vadītājam Stepanam Banderam, kurš sadarbojās ar nacistisko Vāciju; šajā ziņā cer, ka Ukrainas jaunā vadība otrreiz caurlūkos šāda veida lēmumus un turpinās ievērot Eiropas vērtības; |
| --- | --- |

20.

pauž dziļu nožēlu par līdzšinējā Ukrainas prezidenta Viktora Juščenko lēmumu piešķirt pēcnāves goda nosaukumu “Ukrainas nacionālais varonis” Ukrainas Nacionālistu organizācijas (UNO) vadītājam Stepanam Banderam, kurš sadarbojās ar nacistisko Vāciju; šajā ziņā cer, ka Ukrainas jaunā vadība otrreiz caurlūkos šāda veida lēmumus un turpinās ievērot Eiropas vērtības;

| 21. | aicina Komisiju sniegt vajadzīgo tehnisko palīdzību radikālai Ukrainas elektrības tīkla energoefektivitātes uzlabošanai un stiprināt sadarbību gāzes nozares reformēšanā, pielāgojot to ES standartiem; prasa Eiropai attiecīgi atbalstīt Ukrainas energopatēriņa taupīšanas un energoefektivitātes celšanas stratēģiju kā labāko veidu, kādā mazināt maksājumus par gāzi un atkarību no importētas enerģijas; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju sniegt vajadzīgo tehnisko palīdzību radikālai Ukrainas elektrības tīkla energoefektivitātes uzlabošanai un stiprināt sadarbību gāzes nozares reformēšanā, pielāgojot to ES standartiem; prasa Eiropai attiecīgi atbalstīt Ukrainas energopatēriņa taupīšanas un energoefektivitātes celšanas stratēģiju kā labāko veidu, kādā mazināt maksājumus par gāzi un atkarību no importētas enerģijas;

| 22. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Ukrainas valdībai un parlamentam, kā arī Eiropas Padomes, EDSO un NATO parlamentārajām asamblejām. |
| --- | --- |

22.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, Ukrainas valdībai un parlamentam, kā arī Eiropas Padomes, EDSO un NATO parlamentārajām asamblejām.

---

(1)  OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.

---

| 21.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 348/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 348/6

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. februārisPar Parlamenta prioritātēm Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomē (Ženēva, 2010. gada 1.-26. marts)

P7_TA(2010)0036

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes (UNHRC) 13. sesiju

2010/C 348 E/02

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Apvienoto Nāciju Organizācijas cilvēktiesību Padomi (UNHCR) un jo īpaši 2009. gada 14. janvāra rezolūciju par ANO Cilvēktiesību padomes attīstību un ES lomu šajā procesā (1), kā arī 2006. gada 16. marta rezolūciju par iznākumu sarunām par Cilvēktiesību padomi un ANO Cilvēktiesību komisijas 62. sesiju (2), 2004. gada 29. janvāra rezolūciju par attiecībām starp Eiropas Savienību un Apvienoto Nāciju Organizāciju (3), 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas reformu (4), 2005. gada 29. septembra rezolūciju par ANO organizētās Pasaules Augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem (2005. gada 14.–16. septembrī) (5) un 2009. gada 7. maija rezolūciju par 2008. gada ziņojumu par cilvēktiesībām pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jautājumā (6),

ņemot vērā ņemot vērā steidzamības kārtā pieņemtās rezolūcijas par cilvēktiesībām un demokrātiju,

ņemot Apvienotās Nāciju Organizācijas ģenerālās Asamblejas Rezolūciju Nr. A/RES/60/251, ar ko izveido Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomi (UNHRC),

ņemot vērā iepriekš notikušās UNHRC kārtējās un īpašās sesijas, kā arī iepriekšējās Vispārējā periodiskā pārskata (VPP) kārtas,

ņemot vērā gaidāmo UNHRC 13. sesiju, kas notiks 2010. gada martā, un Vispārējā periodiskā pārskata astoto kārtu, kas notiks no 2010. gada 3. maija līdz 14. maijam,

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes reformēšanu, kas notiks 2011. gadā,

ņemot vērā institucionālās pārmaiņas, kas ieviestas ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā,

ņemot vērā Eiropas Savienības līguma 2. pantu, 3. panta 5. punktu, 18., 21., 27., un 47. pantu Lisabonas līguma redakcijā,

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā cilvēktiesību universāluma veicināšanas un aizsardzības princips ir Eiropas Savienības ētikas noteikumu un tiesību aktu kopuma neatņemama daļa un viens no Eiropas vienotības un integritātes stūrakmeņiem (7); |
| --- | --- |

A.

tā kā cilvēktiesību universāluma veicināšanas un aizsardzības princips ir Eiropas Savienības ētikas noteikumu un tiesību aktu kopuma neatņemama daļa un viens no Eiropas vienotības un integritātes stūrakmeņiem (7);

| B. | tā kā UNHRC ir unikāls veidojums, kas specializējies vispārējās cilvēktiesībās, un īpašs forums, kas izskata ar cilvēktiesībām saistītos jautājumus ANO sistēmā; |
| --- | --- |

B.

tā kā UNHRC ir unikāls veidojums, kas specializējies vispārējās cilvēktiesībās, un īpašs forums, kas izskata ar cilvēktiesībām saistītos jautājumus ANO sistēmā;

| C. | tā kā UNHRC reformēšanas procesā būs jāņem vērā divas galvenās tēmas, proti, par šīs struktūrvienības statusu, ko apspriedīs Ņujorkā, un par tās procedūrām, ko apspriedīs Ženēvā; tā kā nākamajā gadā tiks īstenotas vairākas iniciatīvas un notiks vairākas neoficiālas sanāksmes; |
| --- | --- |

C.

tā kā UNHRC reformēšanas procesā būs jāņem vērā divas galvenās tēmas, proti, par šīs struktūrvienības statusu, ko apspriedīs Ņujorkā, un par tās procedūrām, ko apspriedīs Ženēvā; tā kā nākamajā gadā tiks īstenotas vairākas iniciatīvas un notiks vairākas neoficiālas sanāksmes;

| D. | tā kā Eiropas Savienības nozīmība iepriekšējos desmit gados pasaules mērogā ievērojami pieaugusi un Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvētā jaunā pieeja varētu būt iespēja, kā palīdzēt Savienībai rīkoties efektīvāk, lai saskaņotā, vienotā un iedarbīgā veidā atrisinātu pasaules mēroga problēmas; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienības nozīmība iepriekšējos desmit gados pasaules mērogā ievērojami pieaugusi un Eiropas Ārējās darbības dienesta pārstāvētā jaunā pieeja varētu būt iespēja, kā palīdzēt Savienībai rīkoties efektīvāk, lai saskaņotā, vienotā un iedarbīgā veidā atrisinātu pasaules mēroga problēmas;

| E. | tā kā Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejas delegācija UNHRC trīspadsmitās sesijas laikā dosies uz Ženēvu, kā tas ir bijis iepriekšējos gados, kad tika rīkotas UNHRC sesijas, un arī pirms tam, kad tika rīkotas ANO cilvēktiesību komitejas sesijas, kuras tiesībpārņēmēja ir UNHRC, |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomitejas delegācija UNHRC trīspadsmitās sesijas laikā dosies uz Ženēvu, kā tas ir bijis iepriekšējos gados, kad tika rīkotas UNHRC sesijas, un arī pirms tam, kad tika rīkotas ANO cilvēktiesību komitejas sesijas, kuras tiesībpārņēmēja ir UNHRC,

| 1. | uzsver UNHRC 13. sesijas nozīmīgumu, kas ir UNHRC galvenā sesija 2010. gadā; atzinīgi vērtē augsta līmeņa tikšanos jautājumā par gaidāmo kārtējo 13. sesiju, kurā piedalījās valdību ministri un citi augsta līmeņa pārstāvji; norāda, ka augsta līmeņa pārstāvju sanāksmēs tiks apspriesti divi jautājumi — ekonomiskā un finanšu krīze, kā arī ANO deklarācija par izglītību un apmācību cilvēktiesību jomā (HRET); |
| --- | --- |

1.

uzsver UNHRC 13. sesijas nozīmīgumu, kas ir UNHRC galvenā sesija 2010. gadā; atzinīgi vērtē augsta līmeņa tikšanos jautājumā par gaidāmo kārtējo 13. sesiju, kurā piedalījās valdību ministri un citi augsta līmeņa pārstāvji; norāda, ka augsta līmeņa pārstāvju sanāksmēs tiks apspriesti divi jautājumi — ekonomiskā un finanšu krīze, kā arī ANO deklarācija par izglītību un apmācību cilvēktiesību jomā (HRET);

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka UNHRC 13. sesijas darba kārtībā ir iekļauts ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos ziņojums “Globālās ekonomikas un finanšu krīzes ietekme uz visu cilvēktiesību īstenošanu un par iespējamiem pasākumiem, kas nepieciešami tās atvieglināšanai”; aicina ES dalībvalstis dot aktīvu ieguldījumu šajās debatēs; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka UNHRC 13. sesijas darba kārtībā ir iekļauts ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos ziņojums “Globālās ekonomikas un finanšu krīzes ietekme uz visu cilvēktiesību īstenošanu un par iespējamiem pasākumiem, kas nepieciešami tās atvieglināšanai”; aicina ES dalībvalstis dot aktīvu ieguldījumu šajās debatēs;

| 3. | aicina dalībvalstis aktīvi iesaistīties ikgadējās debatēs par invalīdu tiesībām, kā arī diskusijā par tiesībām noskaidrot patiesību (to ierosinājusi Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu grupa (GRULAC), un tās galvenais uzdevums ir apskatīt jautājumus, kas saistīti vēsturisko patiesību par represijām) un ikgadējā sanāksmē par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

3.

aicina dalībvalstis aktīvi iesaistīties ikgadējās debatēs par invalīdu tiesībām, kā arī diskusijā par tiesībām noskaidrot patiesību (to ierosinājusi Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu grupa (GRULAC), un tās galvenais uzdevums ir apskatīt jautājumus, kas saistīti vēsturisko patiesību par represijām) un ikgadējā sanāksmē par bērna tiesībām;

| 4. | uzsver, cik svarīgi ES ir panākt kopējas nostājas jautājumos, kas tiks apspriesti UNHRC 13. sesijas gaitā, pat ja nosacījumi attiecībā uz ES dalībvalstu darbībām UNHRC pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā vēl nav pilnīgi skaidri; |
| --- | --- |

4.

uzsver, cik svarīgi ES ir panākt kopējas nostājas jautājumos, kas tiks apspriesti UNHRC 13. sesijas gaitā, pat ja nosacījumi attiecībā uz ES dalībvalstu darbībām UNHRC pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā vēl nav pilnīgi skaidri;

Cilvēktiesību padomes darbs

| 5. | atgādina par savu aicinājumu ES dalībvalstīm pretoties jebkuriem mēģinājumiem mazināt cilvēktiesību universāluma, nedalāmības un savstarpējās atkarības jēdziena nozīmi un aktīvi mudina UNHRC pievērst līdzvērtīgu uzmanību jebkāda veida diskriminācijai, tostarp dzimuma, rases, vecuma, dzimumorientācijas un reliģijas vai pārliecības dēļ; |
| --- | --- |

5.

atgādina par savu aicinājumu ES dalībvalstīm pretoties jebkuriem mēģinājumiem mazināt cilvēktiesību universāluma, nedalāmības un savstarpējās atkarības jēdziena nozīmi un aktīvi mudina UNHRC pievērst līdzvērtīgu uzmanību jebkāda veida diskriminācijai, tostarp dzimuma, rases, vecuma, dzimumorientācijas un reliģijas vai pārliecības dēļ;

| 6. | brīdina nepieļaut UNHRC pārlieku politizēšanu tādā mērā, kas neļautu šai struktūrvienībai īstenot savas pilnvaras; uzsver, cik liela nozīme ir rezolūcijām attiecībā uz konkrētām valstīm, vēršoties pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem tajās; šajā sakarībā asi nosoda ierosinājumus, kas neparedz rīkoties un pauž savu vilšanos par šīs pieejas izmantošanu Padomes 11. īpašajā sanāksmē, kurā netika pieļauta konsekventas un saskaņotas rezolūcijas pieņemšana, kurā būtu risināts jautājums par stāvokli Šrilankā; |
| --- | --- |

6.

brīdina nepieļaut UNHRC pārlieku politizēšanu tādā mērā, kas neļautu šai struktūrvienībai īstenot savas pilnvaras; uzsver, cik liela nozīme ir rezolūcijām attiecībā uz konkrētām valstīm, vēršoties pret nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem tajās; šajā sakarībā asi nosoda ierosinājumus, kas neparedz rīkoties un pauž savu vilšanos par šīs pieejas izmantošanu Padomes 11. īpašajā sanāksmē, kurā netika pieļauta konsekventas un saskaņotas rezolūcijas pieņemšana, kurā būtu risināts jautājums par stāvokli Šrilankā;

| 7. | atzinīgi vērtē 13. īpašās sanāksmes par Haiti organizēšanu, kas notika, pateicoties Brazīlijas iniciatīvai, un kuras mērķis bija uz cilvēktiesību ievērošanu balstītas pieejas iekļaušana atjaunošanas procesā pēc postošās zemestrīces, kā arī šīs sanāksmes novatoriskos aspektus kā, piemēram, īpašu sanāksmju organizēšanu, ja notikušas dabas katastrofas, un specializēto ANO aģentūru iesaistīšanu, kas ir veids, kā nodrošināt ekspertu iesaistīšanu apspriešanas procesā; uzsver neatkarīgu cilvēktiesību ekspertu nozīmīgo lomu Haiti, paredzot vadlīnijas par cilvēktiesību jautājuma iekļaušanu plašākos ANO centienos un devējvalstu vadītajās iniciatīvās Haiti atbalstam, un aicina ANO dalībvalstis, sekot šīs sesijas gaitai, iekļaujot ANO plašākos centienos Haiti atbalstam cilvēktiesību ievērošanas pieeju, īpaši pievēršot uzmanību mazāk aizsargātām personām, piemēram, bērniem; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē 13. īpašās sanāksmes par Haiti organizēšanu, kas notika, pateicoties Brazīlijas iniciatīvai, un kuras mērķis bija uz cilvēktiesību ievērošanu balstītas pieejas iekļaušana atjaunošanas procesā pēc postošās zemestrīces, kā arī šīs sanāksmes novatoriskos aspektus kā, piemēram, īpašu sanāksmju organizēšanu, ja notikušas dabas katastrofas, un specializēto ANO aģentūru iesaistīšanu, kas ir veids, kā nodrošināt ekspertu iesaistīšanu apspriešanas procesā; uzsver neatkarīgu cilvēktiesību ekspertu nozīmīgo lomu Haiti, paredzot vadlīnijas par cilvēktiesību jautājuma iekļaušanu plašākos ANO centienos un devējvalstu vadītajās iniciatīvās Haiti atbalstam, un aicina ANO dalībvalstis, sekot šīs sesijas gaitai, iekļaujot ANO plašākos centienos Haiti atbalstam cilvēktiesību ievērošanas pieeju, īpaši pievēršot uzmanību mazāk aizsargātām personām, piemēram, bērniem;

| 8. | aicina ES dalībvalstis vispirms censties panākt UNHRC praktisku rīcību, kuras mērķis ir izbeigt cilvēktiesību pārkāpumus, kas karu un varmācīgu konfliktu laikā vērsti pret civiliedzīvotājiem, tostarp vardarbību, kas tieši un apzināti vērsta pret sievietēm un bērniem, un risināt bērnu kareivju problēmu; |
| --- | --- |

8.

aicina ES dalībvalstis vispirms censties panākt UNHRC praktisku rīcību, kuras mērķis ir izbeigt cilvēktiesību pārkāpumus, kas karu un varmācīgu konfliktu laikā vērsti pret civiliedzīvotājiem, tostarp vardarbību, kas tieši un apzināti vērsta pret sievietēm un bērniem, un risināt bērnu kareivju problēmu;

| 9. | pauž nožēlu par to, ka UNHRC nav bijusi spējīga pietiekami ātri vērsties pret citām nopietnām situācijām cilvēktiesību jomā; aicina ES dalībvalstis nosodīt cilvēktiesību pārkāpumus un aktīvi rīkoties, lai mēģinātu radīt UNHRC konkrētus mehānismus, kuru mērķis būtu atrisināt krīzes cilvēktiesību jomā Afganistānā, Gvinejas Republikā, Irānā, Jemenā, Irākā un Rietumsahārā; uzskata, ka ANO mandātā ir jāiekļauj cilvēktiesību stāvokļa uzraudzība Rietumsahārā; |
| --- | --- |

9.

pauž nožēlu par to, ka UNHRC nav bijusi spējīga pietiekami ātri vērsties pret citām nopietnām situācijām cilvēktiesību jomā; aicina ES dalībvalstis nosodīt cilvēktiesību pārkāpumus un aktīvi rīkoties, lai mēģinātu radīt UNHRC konkrētus mehānismus, kuru mērķis būtu atrisināt krīzes cilvēktiesību jomā Afganistānā, Gvinejas Republikā, Irānā, Jemenā, Irākā un Rietumsahārā; uzskata, ka ANO mandātā ir jāiekļauj cilvēktiesību stāvokļa uzraudzība Rietumsahārā;

| 10. | atgādina par savu nostāju attiecībā uz reliģiju nomelnošanas koncepciju un, atzīstot nepieciešamību pilnībā atrisināt reliģisko minoritāšu diskriminācijas problēmu, uzskata, ka šā jēdziena iekļaušana protokolā par papildu standartiem attiecībā uz rasismu, rasu diskrimināciju, ksenofobiju un jebkuru diskrimināciju nebūtu adekvāta; aicina ANO dalībvalstis pilnībā īstenot spēkā esošos standartus attiecībā uz vārda brīvību un reliģijas un pārliecības brīvību; |
| --- | --- |

10.

atgādina par savu nostāju attiecībā uz reliģiju nomelnošanas koncepciju un, atzīstot nepieciešamību pilnībā atrisināt reliģisko minoritāšu diskriminācijas problēmu, uzskata, ka šā jēdziena iekļaušana protokolā par papildu standartiem attiecībā uz rasismu, rasu diskrimināciju, ksenofobiju un jebkuru diskrimināciju nebūtu adekvāta; aicina ANO dalībvalstis pilnībā īstenot spēkā esošos standartus attiecībā uz vārda brīvību un reliģijas un pārliecības brīvību;

| 11. | atkārtoti aicina ES dalībvalstis respektēt cilvēktiesības to iekšējo politikas jomu koncepcijās, jo — ja tas netiek veikts — tiek vājināta ES nostāja UNHRC; |
| --- | --- |

11.

atkārtoti aicina ES dalībvalstis respektēt cilvēktiesības to iekšējo politikas jomu koncepcijās, jo — ja tas netiek veikts — tiek vājināta ES nostāja UNHRC;

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka Amerikas Savienotās Valstis no jauna iesaistījušās Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūrvienību darbā un sekojošu to ievēlēšanu par UNHRC locekli, kā arī to konstruktīvo ieguldījumu vārda brīvības jomā ANO 64. Ģenerālajai asamblejā un veikumu rīcības plāna izstrādāšanā turpmākajam darbam pēc Durbanas pārskatīšanas konferences; aicina ASV un ES dalībvalstis turpmāk sekot līdz šādām iniciatīvām un visplašākajā mērā sadarboties; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē to, ka Amerikas Savienotās Valstis no jauna iesaistījušās Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūrvienību darbā un sekojošu to ievēlēšanu par UNHRC locekli, kā arī to konstruktīvo ieguldījumu vārda brīvības jomā ANO 64. Ģenerālajai asamblejā un veikumu rīcības plāna izstrādāšanā turpmākajam darbam pēc Durbanas pārskatīšanas konferences; aicina ASV un ES dalībvalstis turpmāk sekot līdz šādām iniciatīvām un visplašākajā mērā sadarboties;

| 13. | ir norūpējies par to, ka UNHRC vēlēšanās, kas notiks 2010. gada maijā, ir izvirzīta Irānas kandidatūra; atkārto savus iebildumus pret tā dēvēto “tīro sarakstu” koncepciju UNHRC vēlēšanās, aicinot organizēt konkurējošas vēlēšanas ar visu reģionālo grupu piedalīšanos, un mudina ES darīt visu iespējamo, lai novērstu tādu valstu ievēlēšanu UNHRC, kurās cilvēktiesību pārkāpumi ir īpaši problemātiski; |
| --- | --- |

13.

ir norūpējies par to, ka UNHRC vēlēšanās, kas notiks 2010. gada maijā, ir izvirzīta Irānas kandidatūra; atkārto savus iebildumus pret tā dēvēto “tīro sarakstu” koncepciju UNHRC vēlēšanās, aicinot organizēt konkurējošas vēlēšanas ar visu reģionālo grupu piedalīšanos, un mudina ES darīt visu iespējamo, lai novērstu tādu valstu ievēlēšanu UNHRC, kurās cilvēktiesību pārkāpumi ir īpaši problemātiski;

| 14. | aicina ES un tās dalībvalstis turpināt pieprasīt kritēriju noteikšanu dalībai UNHRC vēlēšanās un jo īpaši kā prasību minimumu noteikt sadarbību atbilstoši savām pilnvarām, ievērojot īpašas procedūras; aicina ES uzņemties vadību, sadarbībā ar reģionālajiem partneriem izstrādājot vēlēšanu gaitai paredzētu pamatnostādņu kopumu; |
| --- | --- |

14.

aicina ES un tās dalībvalstis turpināt pieprasīt kritēriju noteikšanu dalībai UNHRC vēlēšanās un jo īpaši kā prasību minimumu noteikt sadarbību atbilstoši savām pilnvarām, ievērojot īpašas procedūras; aicina ES uzņemties vadību, sadarbībā ar reģionālajiem partneriem izstrādājot vēlēšanu gaitai paredzētu pamatnostādņu kopumu;

| 15. | aicina VPP procesa ietvaros efektīvi uzraudzīt īpašo procedūru faktisko īstenošanu un Līgumā paredzēto struktūru secinājumus un ieteikumus attiecībā uz katru valsti atsevišķi; |
| --- | --- |

15.

aicina VPP procesa ietvaros efektīvi uzraudzīt īpašo procedūru faktisko īstenošanu un Līgumā paredzēto struktūru secinājumus un ieteikumus attiecībā uz katru valsti atsevišķi;

| 16. | aicina ES dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai saglabātu visus īpašo procedūru mandātus; aicina atjaunot mandātu ANO īpašajam referentam par Mjanmu un Korejas Tautas Demokrātisko Republiku, kā arī izveidot jaunu mandātu attiecībā uz konkrētu valsti — Kongo Demokrātisko Republiku, ņemot vērā humanitārā stāvokļa pasliktināšanos šajā valstī; |
| --- | --- |

16.

aicina ES dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai saglabātu visus īpašo procedūru mandātus; aicina atjaunot mandātu ANO īpašajam referentam par Mjanmu un Korejas Tautas Demokrātisko Republiku, kā arī izveidot jaunu mandātu attiecībā uz konkrētu valsti — Kongo Demokrātisko Republiku, ņemot vērā humanitārā stāvokļa pasliktināšanos šajā valstī;

| 17. | atzinīgi vērtē Kopīgo pētījumu par vispārējo praksi attiecībā uz slepenu aizturēšanu terorisma apkarošanas kontekstā, ko apspriedīs 13. sesijā; aicina ES dalībvalstis atbalstīt to un nodrošināt pienācīgus turpmākos pasākumus saistībā ar ziņojumu atbilstoši Parlamenta iepriekš paustajām nostājām par šo jautājumu, jo īpaši atbilstoši 2009. gada 19. februāra (8) un 2007. gada 14. februāra (9) rezolūcijai par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Kopīgo pētījumu par vispārējo praksi attiecībā uz slepenu aizturēšanu terorisma apkarošanas kontekstā, ko apspriedīs 13. sesijā; aicina ES dalībvalstis atbalstīt to un nodrošināt pienācīgus turpmākos pasākumus saistībā ar ziņojumu atbilstoši Parlamenta iepriekš paustajām nostājām par šo jautājumu, jo īpaši atbilstoši 2009. gada 19. februāra (8) un 2007. gada 14. februāra (9) rezolūcijai par iespējamo CIP veikto Eiropas valstu izmantošanu, lai pārvadātu un nelikumīgi turētu apcietinājumā gūstekņus;

| 18. | aicina ES aktīvi iesaistīties turpmākajās VPP sesijās, lai nodrošinātu taisnīgu procedūru un lai rezultātā tiktu atbalstīti un ievēroti ANO īpašās procedūras un Līguma struktūru secinājumi un ieteikumi, tostarp nodrošinot vajadzīgo tehnisko palīdzību šo secinājumu un ieteikumu īstenošanai; |
| --- | --- |

18.

aicina ES aktīvi iesaistīties turpmākajās VPP sesijās, lai nodrošinātu taisnīgu procedūru un lai rezultātā tiktu atbalstīti un ievēroti ANO īpašās procedūras un Līguma struktūru secinājumi un ieteikumi, tostarp nodrošinot vajadzīgo tehnisko palīdzību šo secinājumu un ieteikumu īstenošanai;

| 19. | aicina Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un dalībvalstis veidot stingru ES kopējo nostāju par turpmāko darbu pēc faktu vākšanas misijas ziņojuma par konfliktu Gazā un Izraēlas dienvidu daļā, publiski pieprasot tajā pausto ieteikumu īstenošanu un atbildību par visiem starptautisko tiesību aktu pārkāpumiem, tostarp iespējamiem kara noziegumiem, un aicinot abas puses veikt izmeklēšanas, kas atbilst starptautiskajiem standartiem attiecībā uz neatkarību, objektivitāti, pārredzamību, savlaicīgumu un efektivitāti, atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Rezolūcijai A/64/L.11, un uzsver, ka starptautiskās cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības jāievēro visām iesaistītajām pusēm un jebkuros apstākļos, norādot, ka tas ir pamatpriekšnosacījums, lai panāktu tūlītēju un ilgstošu mieru Tuvajos Austrumos; |
| --- | --- |

19.

aicina Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un dalībvalstis veidot stingru ES kopējo nostāju par turpmāko darbu pēc faktu vākšanas misijas ziņojuma par konfliktu Gazā un Izraēlas dienvidu daļā, publiski pieprasot tajā pausto ieteikumu īstenošanu un atbildību par visiem starptautisko tiesību aktu pārkāpumiem, tostarp iespējamiem kara noziegumiem, un aicinot abas puses veikt izmeklēšanas, kas atbilst starptautiskajiem standartiem attiecībā uz neatkarību, objektivitāti, pārredzamību, savlaicīgumu un efektivitāti, atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas Rezolūcijai A/64/L.11, un uzsver, ka starptautiskās cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības jāievēro visām iesaistītajām pusēm un jebkuros apstākļos, norādot, ka tas ir pamatpriekšnosacījums, lai panāktu tūlītēju un ilgstošu mieru Tuvajos Austrumos;

| 20. | aicina Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un ES dalībvalstis, konsultējoties ar ES ārējām misijām un NVO šajā jomā, aktīvi uzraudzīt Goldstone ziņojumā ietverto ieteikumu īstenošanu; prasa minēto ieteikumu un līdzīgu novērojumu iekļaušanu ES un abu minēto pušu dialogos, kā arī ES nostājās daudzpusējos forumos; |
| --- | --- |

20.

aicina Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un ES dalībvalstis, konsultējoties ar ES ārējām misijām un NVO šajā jomā, aktīvi uzraudzīt Goldstone ziņojumā ietverto ieteikumu īstenošanu; prasa minēto ieteikumu un līdzīgu novērojumu iekļaušanu ES un abu minēto pušu dialogos, kā arī ES nostājās daudzpusējos forumos;

| 21. | uzsver, ka — lai gan UNHRC reforma nav jautājums, kas tieši jārisina UNHRC 13. sesijā — ir jāīsteno pārredzams un visaptverošs reformu process, ņemot vērā NVO, pilsoniskās sabiedrības un visu citu attiecīgo ieinteresēto personu viedokli; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka — lai gan UNHRC reforma nav jautājums, kas tieši jārisina UNHRC 13. sesijā — ir jāīsteno pārredzams un visaptverošs reformu process, ņemot vērā NVO, pilsoniskās sabiedrības un visu citu attiecīgo ieinteresēto personu viedokli;

| 22. | uzsver, ka reformēšanai nevajadzētu kavēt UNHRC turpmāko nozīmīgo darbu ar cilvēktiesību pārkāpumiem saistīto jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka reformēšanai nevajadzētu kavēt UNHRC turpmāko nozīmīgo darbu ar cilvēktiesību pārkāpumiem saistīto jautājumu risināšanā;

| 23. | aicina ES dalībvalstis, ņemot vērā ar Rezolūciju A/HRC/12/L.28 izveidotās UNHRC reformēšanas darba grupas pirmo sanāksmi, vienoties par kopēju nostāju šajā jautājumā, kā arī par efektīvu un aktīvu sarunu stratēģiju; uzsver, ka ir svarīgi pieņemt kopēju ES nostāju par UNHRC reformēšanas procesu un aicina ES dalībvalstis ievērot kopīgi saskaņotās “robežas”; |
| --- | --- |

23.

aicina ES dalībvalstis, ņemot vērā ar Rezolūciju A/HRC/12/L.28 izveidotās UNHRC reformēšanas darba grupas pirmo sanāksmi, vienoties par kopēju nostāju šajā jautājumā, kā arī par efektīvu un aktīvu sarunu stratēģiju; uzsver, ka ir svarīgi pieņemt kopēju ES nostāju par UNHRC reformēšanas procesu un aicina ES dalībvalstis ievērot kopīgi saskaņotās “robežas”;

| 24. | aicina EP Ārlietu komiteju sagatavot ieteikumu Padomei, lai sniegtu savlaicīgu ieguldījumu ES nostājas sagatavošanā par gaidāmo reformēšanu; |
| --- | --- |

24.

aicina EP Ārlietu komiteju sagatavot ieteikumu Padomei, lai sniegtu savlaicīgu ieguldījumu ES nostājas sagatavošanā par gaidāmo reformēšanu;

| 25. | pauž nostāju, ka, veicot reformēšanu, jāievēro, lai tiktu saglabāta Apvienoto Nāciju Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos (OHCHR) neatkarība, aizsargātas un, ja iespējams, stiprinātas īpašās procedūras, kā arī garantēta iespēja UNHRC risināt jautājumus saistībā ar īpašiem cilvēktiesību pārkāpumiem, izmantojot rezolūcijas attiecībā uz konkrētām valstīm un mandātus par konkrētām valstīm, bet vienlaikus atzīst plašāku debašu nepieciešamību; uzsver, ka svarīgi ir vienādā mērā risināt gan cilvēktiesības, gan sociālās, ekonomiskās, kultūras tiesības, pilsoniskās un politiskās tiesības; atzinīgi vērtē apspriedes par veidiem, kā stiprināt UNHRC, neizmantojot institucionālās izveides dokumentu kopumu; |
| --- | --- |

25.

pauž nostāju, ka, veicot reformēšanu, jāievēro, lai tiktu saglabāta Apvienoto Nāciju Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos (OHCHR) neatkarība, aizsargātas un, ja iespējams, stiprinātas īpašās procedūras, kā arī garantēta iespēja UNHRC risināt jautājumus saistībā ar īpašiem cilvēktiesību pārkāpumiem, izmantojot rezolūcijas attiecībā uz konkrētām valstīm un mandātus par konkrētām valstīm, bet vienlaikus atzīst plašāku debašu nepieciešamību; uzsver, ka svarīgi ir vienādā mērā risināt gan cilvēktiesības, gan sociālās, ekonomiskās, kultūras tiesības, pilsoniskās un politiskās tiesības; atzinīgi vērtē apspriedes par veidiem, kā stiprināt UNHRC, neizmantojot institucionālās izveides dokumentu kopumu;

ES līdzdalība

| 26. | atzīst ES un tās dalībvalstu aktīvu līdzdalību UNHRC darbā un atzinīgi vērtē Beļģijas UNHRC prezidentūras līdzšinējo veikumu, kā arī Spānijas ES prezidentūras prioritātes cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

26.

atzīst ES un tās dalībvalstu aktīvu līdzdalību UNHRC darbā un atzinīgi vērtē Beļģijas UNHRC prezidentūras līdzšinējo veikumu, kā arī Spānijas ES prezidentūras prioritātes cilvēktiesību jomā;

| 27. | aicina Padomi un Komisiju atbilstīgi Padomes 2003. gada 16.jūnija kopējai nostājai Nr. 2003/444/CFSP par Starptautisko Krimināltiesu (10) un saskaņā ar 2004. gada rīcības plānu kopējās nostājas izpildes pārraudzībai turpināt centienus veicināt Romas statūtu vispārēju ratificēšanu un šo dokumentu īstenojošu tiesību aktu pieņemšanu valstu līmenī; atzinīgi vērtē sadarbības un palīdzības nolīgumu starp ES un Starptautisko Krimināltiesu un, ņemot to vērā, aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis visplašākajā mēra sadarboties ar tiesu un nodrošināt tai nepieciešamo atbalstu; norāda, ka Romas statūtu pirmā pārskatīšanas konference tiks rīkota no 2010. gada 31. maija līdz 11. jūnijam Kampalā, Ugandā un ka tā būtiski veicinās Krimināltiesas attīstību; |
| --- | --- |

27.

aicina Padomi un Komisiju atbilstīgi Padomes 2003. gada 16.jūnija kopējai nostājai Nr. 2003/444/CFSP par Starptautisko Krimināltiesu (10) un saskaņā ar 2004. gada rīcības plānu kopējās nostājas izpildes pārraudzībai turpināt centienus veicināt Romas statūtu vispārēju ratificēšanu un šo dokumentu īstenojošu tiesību aktu pieņemšanu valstu līmenī; atzinīgi vērtē sadarbības un palīdzības nolīgumu starp ES un Starptautisko Krimināltiesu un, ņemot to vērā, aicina Eiropas Savienību un tās dalībvalstis visplašākajā mēra sadarboties ar tiesu un nodrošināt tai nepieciešamo atbalstu; norāda, ka Romas statūtu pirmā pārskatīšanas konference tiks rīkota no 2010. gada 31. maija līdz 11. jūnijam Kampalā, Ugandā un ka tā būtiski veicinās Krimināltiesas attīstību;

| 28. | uzskata, ka jaunā ES institucionālā struktūra sniedz iespēju uzlabot ES darbību saskaņotību, pamanāmību un uzticamību UNHRC; aicina augsto pārstāvi un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci nodrošināt praktiskus pasākumus Lisabonas līguma īstenošanai, lai novērstu pārāk ilgu pārejas periodu, kas mazinātu Savienības uzticamību, un nodrošināt, ka jaunie noteikumi uzlabo ES spējas īstenot saziņu un sadarboties ar citu reģionu bloku valstīm kopīgu iniciatīvu īstenošanai; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka jaunā ES institucionālā struktūra sniedz iespēju uzlabot ES darbību saskaņotību, pamanāmību un uzticamību UNHRC; aicina augsto pārstāvi un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci nodrošināt praktiskus pasākumus Lisabonas līguma īstenošanai, lai novērstu pārāk ilgu pārejas periodu, kas mazinātu Savienības uzticamību, un nodrošināt, ka jaunie noteikumi uzlabo ES spējas īstenot saziņu un sadarboties ar citu reģionu bloku valstīm kopīgu iniciatīvu īstenošanai;

| 29. | pilnvaro Eiropas Parlamenta delegāciju UNHRC 13. sesijā darīt zināmas šajā rezolūcijā paustās bažas, aicina delegāciju ziņot Cilvēktiesību apakškomitejai par savu vizīti un uzskata par lietderīgu arī turpmāk norīkot Eiropas Parlamenta delegāciju dalībai attiecīgajās UNHRC sesijās; |
| --- | --- |

29.

pilnvaro Eiropas Parlamenta delegāciju UNHRC 13. sesijā darīt zināmas šajā rezolūcijā paustās bažas, aicina delegāciju ziņot Cilvēktiesību apakškomitejai par savu vizīti un uzskata par lietderīgu arī turpmāk norīkot Eiropas Parlamenta delegāciju dalībai attiecīgajās UNHRC sesijās;

*

* *

| 30. | aicina priekšsēdētāju nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, augstajai pārstāvei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Drošības padomei, ANO Ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālās asamblejas 64. sesijas priekšsēdētājam, ANO Cilvēktiesību padomes priekšsēdētājam, ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos un Ārlietu komitejas izveidotajai ES un ANO darba grupai. |
| --- | --- |

30.

aicina priekšsēdētāju nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, augstajai pārstāvei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Drošības padomei, ANO Ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālās asamblejas 64. sesijas priekšsēdētājam, ANO Cilvēktiesību padomes priekšsēdētājam, ANO augstajam komisāram bēgļu jautājumos un Ārlietu komitejas izveidotajai ES un ANO darba grupai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0021.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0097.

(3)  Pieņemtie teksti, P5_TA(2004)0037.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0237.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0362.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0385.

(7)  ES līguma 2. pants, 3. panta 5. punkts un 6. pants.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0073.

(9)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0032.

(10)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/l_15020030618en00670069.pdf

---

| 21.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 348/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 348/11

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. februārisPekina +15 — ANO rīcības platforma dzimumu līdztiesībai

P7_TA(2010)0037

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par Pekinu +15 — ANO rīcības platformu dzimumu līdztiesībai

2010/C 348 E/03

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 1995. gada septembrī Pekinā notikušās ceturtās Pasaules Sieviešu konferences pieņemto deklarāciju un rīcības platformu un kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas ārkārtas sesijās “Pekina +5” un “Pekina +10” pieņemtos rezultātu dokumentus par turpmāko rīcību un iniciatīvām Pekinas deklarācijas un rīcības platformas īstenošanai, kas tika pieņemti attiecīgi 2000. gada 9. jūnijā un 2005. gada 11. martā,

ņemot vērā 1979. gada ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2009. gada 14. septembra rezolūciju “Saskaņotība visas sistēmas mērogā” (A/RES/63/311), kurā stingri atbalstīta dažādu dzimumu līdztiesības struktūru konsolidēšana vienotā struktūrā,

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, īpaši tās 1., 2., 3., 4., 5., 21., un 23. pantu,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, kurā uzsvērtas tādas dalībvalstu kopējās vērtības kā plurālisms, nediskriminēšana, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un sieviešu un vīriešu līdztiesība,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 19. pantu, kurā minēta cīņa pret diskrimināciju dzimuma dēļ,

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 1. marta paziņojumu “Ceļvedis sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006–2010” (COM(2006)0092),

ņemot vērā Padomes 1998. gada 2. decembra secinājumus, kuros paredz Pekinas Rīcības platformas īstenošanas ikgadējā novērtēšanā ietvert kvantitātes un kvalitātes rādītājus un kritērijus,

ņemot vērā ES ministru 2005. gada 4. februāra kopējo deklarāciju par dzimumu līdztiesību saistībā ar Pekinas Rīcības platformas pārskatīšanu saistībā ar 10 gadu periodu, un kurā cita starpā atkārtoti apstiprināts kopīgs stingrs atbalsts Pekinas deklarācijai un Rīcības platformai un apņemšanās tās pilnīgi un efektīvi īstenot,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 2. un 3. jūnija secinājumus, kuros dalībvalstis un Komisija tiek aicinātas stiprināt institucionālos mehānismus, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, un izveidot Pekinas Rīcības platformas īstenošanas novērtēšanas sistēmu, lai radītu saskanīgāku un sistemātiskāku īstenošanas gaitas uzraudzību,

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ko pieņēma Eiropadomes sanāksmē 2006. gada martā (1),

ņemot vērā Padomes 2007. gada 14. maija secinājumus par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sadarbībā,

ņemot vērā Eiropas Savienības prezidentvalsts Zviedrijas sagatavoto visaptverošo ziņojumu “Pekina +15: Rīcības platforma un Eiropas Savienība”, kurā precīzi norādīti šķēršļi, kas patlaban kavē dzimumu līdztiesības pilnīgu īstenošanu,

ņemot vērā 1995. gada 15. jūnija rezolūciju par Ceturto Pasaules sieviešu konferenci Pekinā: “Vienlīdzība, attīstība un miers” (2) un 2005. gada 10. marta rezolūciju par Ceturtās Pasaules sieviešu konferences — Rīcības platformas (Pekina + 10) lēmumu izpildes kontroli (3),

ņemot vērā 2010. gada 26. janvāra jautājumus Komisijai un Padomei par Pekinu + 15 — ANO Rīcības platformu dzimumu līdztiesībai (O-0006/2010 – B7-0007/2010, O-0007/2010 – B7-0008/2010),

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Pekinas Rīcības platformas stratēģiskie mērķi nav sasniegti, lai gan pielikti zināmi pūliņi, un tā kā joprojām pastāv nevienlīdzība un dzimumu stereotipi, un sievietes atrodas vīriešu pakļautībā tajās jomās, kurās Platformā pievērsta uzmanība; |
| --- | --- |

A.

tā kā Pekinas Rīcības platformas stratēģiskie mērķi nav sasniegti, lai gan pielikti zināmi pūliņi, un tā kā joprojām pastāv nevienlīdzība un dzimumu stereotipi, un sievietes atrodas vīriešu pakļautībā tajās jomās, kurās Platformā pievērsta uzmanība;

| B. | tā kā Līgumā par Eiropas Savienību dzimumu līdztiesība ir noteikta par Eiropas Savienības pamatprincipu un vienu no ES mērķiem un uzdevumiem, un tā kā vīriešu un sieviešu līdztiesības nodrošināšana visās tās darbībās ir Eiropas Savienības īpaša misija; |
| --- | --- |

B.

tā kā Līgumā par Eiropas Savienību dzimumu līdztiesība ir noteikta par Eiropas Savienības pamatprincipu un vienu no ES mērķiem un uzdevumiem, un tā kā vīriešu un sieviešu līdztiesības nodrošināšana visās tās darbībās ir Eiropas Savienības īpaša misija;

| C. | tā kā sieviešu un meiteņu tiesības pilnībā izmantot cilvēktiesības ir nešķirama, neatņemama un nedalāma vispārējo cilvēktiesību daļa, kas ir būtiska sieviešu un meiteņu izaugsmei, kā arī mieram, drošībai un attīstībai; |
| --- | --- |

C.

tā kā sieviešu un meiteņu tiesības pilnībā izmantot cilvēktiesības ir nešķirama, neatņemama un nedalāma vispārējo cilvēktiesību daļa, kas ir būtiska sieviešu un meiteņu izaugsmei, kā arī mieram, drošībai un attīstībai;

| D. | tā kā izšķiroša nozīme ir tam, lai vīrieši un zēni aktīvi iesaistītos politikas jomās un programmās, ar kurām veicina dzimumu līdztiesību, un lai uz līdztiesības pamatiem vīriešiem tiktu piedāvātas reālas iespējas, jo īpaši saistībā ar paternitātes atvaļinājumu, uzņemties savu ģimenes un mājas pienākumu daļu; |
| --- | --- |

D.

tā kā izšķiroša nozīme ir tam, lai vīrieši un zēni aktīvi iesaistītos politikas jomās un programmās, ar kurām veicina dzimumu līdztiesību, un lai uz līdztiesības pamatiem vīriešiem tiktu piedāvātas reālas iespējas, jo īpaši saistībā ar paternitātes atvaļinājumu, uzņemties savu ģimenes un mājas pienākumu daļu;

| E. | tā kā starp CEDAW un Pekinas Rīcības platformu var atrast nozīmīgas sinerģijas saturā pēc būtības, jo daudzas no Platformas kritiskajām rūpju jomām ir precīzi formulētas Konvencijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā starp CEDAW un Pekinas Rīcības platformu var atrast nozīmīgas sinerģijas saturā pēc būtības, jo daudzas no Platformas kritiskajām rūpju jomām ir precīzi formulētas Konvencijā;

| F. | tā kā apritējusi CEDAW 30. gadadiena kopš tās parakstīšanas 1979. gada 18. decembrī, kā arī 10. gadadiena Konvencijai pievienotajam fakultatīvajam protokolam, ar ko CEDAW komiteju pilnvaro uzklausīt personu sūdzības par tiesību pārkāpumiem, un tā kā līdz šim CEDAW ir ratificējušas 186 valstis un 98 no tām ir ratificējušas fakultatīvo protokolu; |
| --- | --- |

F.

tā kā apritējusi CEDAW 30. gadadiena kopš tās parakstīšanas 1979. gada 18. decembrī, kā arī 10. gadadiena Konvencijai pievienotajam fakultatīvajam protokolam, ar ko CEDAW komiteju pilnvaro uzklausīt personu sūdzības par tiesību pārkāpumiem, un tā kā līdz šim CEDAW ir ratificējušas 186 valstis un 98 no tām ir ratificējušas fakultatīvo protokolu;

| G. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Sieviešu tiesību komitejas piecdesmit ceturtās sesijas (tā sauktā Pekinas + 15 sanāksmes) temats ir Pekinas rīcības deklarācijas pārskatīšana, kā arī ieguldījums dzimumu līdztiesības perspektīvas veidošanā, lai pilnībā sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus, |
| --- | --- |

G.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Sieviešu tiesību komitejas piecdesmit ceturtās sesijas (tā sauktā Pekinas + 15 sanāksmes) temats ir Pekinas rīcības deklarācijas pārskatīšana, kā arī ieguldījums dzimumu līdztiesības perspektīvas veidošanā, lai pilnībā sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus,

| 1. | uzsver, ka neraugoties uz panāktajiem sasniegumiem, realizējot Pekinas Rīcības platformas stratēģiskos mērķus, joprojām pastāv nevienlīdzība un dzimumu stereotipi, un sievietes atrodas vīriešu pakļautībā tajās jomās, kurās Platformā pievērsta uzmanība; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka neraugoties uz panāktajiem sasniegumiem, realizējot Pekinas Rīcības platformas stratēģiskos mērķus, joprojām pastāv nevienlīdzība un dzimumu stereotipi, un sievietes atrodas vīriešu pakļautībā tajās jomās, kurās Platformā pievērsta uzmanība;

| 2. | pauž nožēlu, ka trūkst savlaicīgu, uzticamu un salīdzināmu datu gan valstu, gan ES līmenī attiecībā uz jau izstrādātajiem indikatoriem daudzās Pekinas Rīcības platformā noteiktajās kritiskajās jomās, tostarp saistībā ar nabadzību, kas skar sievietes, vardarbību pret sievietēm, institucionāliem mehānismiem, sievietēm bruņotos konfliktos un mazgadīgām meitenēm; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu, ka trūkst savlaicīgu, uzticamu un salīdzināmu datu gan valstu, gan ES līmenī attiecībā uz jau izstrādātajiem indikatoriem daudzās Pekinas Rīcības platformā noteiktajās kritiskajās jomās, tostarp saistībā ar nabadzību, kas skar sievietes, vardarbību pret sievietēm, institucionāliem mehānismiem, sievietēm bruņotos konfliktos un mazgadīgām meitenēm;

| 3. | aicina Komisiju turpināt pilnveidot Pekinas Rīcības platformas īstenošanas ikgadējo pārskatīšanu un efektīvi izmantot indikatorus un analītiskus ziņojumus kā ieguldījumu dažādās politikas jomās un arī kā pamatu jaunām iniciatīvām, kuru mērķis ir sasniegt dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju turpināt pilnveidot Pekinas Rīcības platformas īstenošanas ikgadējo pārskatīšanu un efektīvi izmantot indikatorus un analītiskus ziņojumus kā ieguldījumu dažādās politikas jomās un arī kā pamatu jaunām iniciatīvām, kuru mērķis ir sasniegt dzimumu līdztiesību;

| 4. | uzskata, ka Komisijai ir jāizstrādā vidēja termiņa plāns to indikatoru kopuma pārskatīšanai, kuri jau izveidoti, lai uzraudzītu Pekinas Rīcības platformas izpildi, izmantojot visus pieejamos resursus, tostarp specializētās zināšanas, ko sniedz Komisijas augsta līmeņa darba grupa integrētās pieejas jautājumos dzimumu līdztiesības īstenošanai; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka Komisijai ir jāizstrādā vidēja termiņa plāns to indikatoru kopuma pārskatīšanai, kuri jau izveidoti, lai uzraudzītu Pekinas Rīcības platformas izpildi, izmantojot visus pieejamos resursus, tostarp specializētās zināšanas, ko sniedz Komisijas augsta līmeņa darba grupa integrētās pieejas jautājumos dzimumu līdztiesības īstenošanai;

| 5. | mudina Komisiju, sagatavojot stratēģiju Ceļveža turpinājumam, ņemt vērā ekonomikas un finanšu krīzi, klimata pārmaiņu ietekmi uz sievietēm, ilgtspējīgu attīstību, sabiedrības novecošanos un mazākumtautību, jo īpaši romu, sieviešu stāvokli, kā arī pašreizējās Ceļveža prioritātes — vienlīdzīgu ekonomisko neatkarību sievietēm un vīriešiem, tostarp 1.6. apakšpunktā minēto daudzkārtējas diskriminācijas pret mazākumtautību sievietēm un sievietēm migrantēm apkarošanu, darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanu, sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību lēmumu pieņemšanā, uz dzimumu balstītas vardarbības izskaušanu, dzimumu stereotipu novēršanu sabiedrībā, kā arī dzimumu līdztiesības veicināšanu ārpolitikā un attīstības politikā; |
| --- | --- |

5.

mudina Komisiju, sagatavojot stratēģiju Ceļveža turpinājumam, ņemt vērā ekonomikas un finanšu krīzi, klimata pārmaiņu ietekmi uz sievietēm, ilgtspējīgu attīstību, sabiedrības novecošanos un mazākumtautību, jo īpaši romu, sieviešu stāvokli, kā arī pašreizējās Ceļveža prioritātes — vienlīdzīgu ekonomisko neatkarību sievietēm un vīriešiem, tostarp 1.6. apakšpunktā minēto daudzkārtējas diskriminācijas pret mazākumtautību sievietēm un sievietēm migrantēm apkarošanu, darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanu, sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu līdzdalību lēmumu pieņemšanā, uz dzimumu balstītas vardarbības izskaušanu, dzimumu stereotipu novēršanu sabiedrībā, kā arī dzimumu līdztiesības veicināšanu ārpolitikā un attīstības politikā;

| 6. | aicina dalībvalstis un Komisiju veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, dzimumu līdztiesību un integrētu pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai attīstības sadarbībā, tostarp pabeidzot un pieņemot ES rīcības plānu dzimumu līdztiesībai, atbilstīgi Parīzes deklarācijai par palīdzības efektivitāti un Akras Rīcības programmai; |
| --- | --- |

6.

aicina dalībvalstis un Komisiju veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm, dzimumu līdztiesību un integrētu pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai attīstības sadarbībā, tostarp pabeidzot un pieņemot ES rīcības plānu dzimumu līdztiesībai, atbilstīgi Parīzes deklarācijai par palīdzības efektivitāti un Akras Rīcības programmai;

| 7. | mudina Komisiju, sagatavojot stratēģiju Ceļveža turpinājumam, veidot stingrākas saiknes ar Pekinas Rīcības platformu, nodrošinot lielāku saskaņotību starp ES stratēģiju dzimumu līdztiesībai un centieniem sasniegt Pekinas Rīcības platformā noteiktos mērķus; |
| --- | --- |

7.

mudina Komisiju, sagatavojot stratēģiju Ceļveža turpinājumam, veidot stingrākas saiknes ar Pekinas Rīcības platformu, nodrošinot lielāku saskaņotību starp ES stratēģiju dzimumu līdztiesībai un centieniem sasniegt Pekinas Rīcības platformā noteiktos mērķus;

| 8. | noteikti atbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas jaunās struktūras izveidi dzimumu līdztiesības jautājumos, kura veiks gan politiskus, gan operatīvus pasākumus, un aicina visas ANO dalībvalstis, jo īpaši ES dalībvalstis, nodrošināt, lai jaunajai struktūrai tiktu piešķirti ievērojami finansiāli līdzekļi un cilvēkresursi un to vadītu par dzimumu līdztiesības jautājumiem atbildīgais ANO ģenerālsekretāra vietnieks; |
| --- | --- |

8.

noteikti atbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas jaunās struktūras izveidi dzimumu līdztiesības jautājumos, kura veiks gan politiskus, gan operatīvus pasākumus, un aicina visas ANO dalībvalstis, jo īpaši ES dalībvalstis, nodrošināt, lai jaunajai struktūrai tiktu piešķirti ievērojami finansiāli līdzekļi un cilvēkresursi un to vadītu par dzimumu līdztiesības jautājumiem atbildīgais ANO ģenerālsekretāra vietnieks;

| 9. | uzsver, ka seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības ir sieviešu tiesību neatņemama sastāvdaļa un ka ir būtiska nozīme pastiprināt centienus, lai uzlabotu sieviešu reproduktīvās tiesības un veselību gan Eiropā, gan pasaules mērogā; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka seksuālā un reproduktīvā veselība un tiesības ir sieviešu tiesību neatņemama sastāvdaļa un ka ir būtiska nozīme pastiprināt centienus, lai uzlabotu sieviešu reproduktīvās tiesības un veselību gan Eiropā, gan pasaules mērogā;

| 10. | uzsver, ka seksuālā un reproduktīvā veselība ir sieviešu veselības aprūpes neatņemama daļa; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka seksuālā un reproduktīvā veselība ir sieviešu veselības aprūpes neatņemama daļa;

| 11. | uzsver, ka abortu nevajadzētu popularizēt kā ģimenes plānošanas metodi un ka jebkurā gadījumā būtu jānodrošina humāna attieksme pret sievietēm, kuras griezušās pēc palīdzības, lai veiktu abortu, un jāsniedz viņām konsultācijas; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka abortu nevajadzētu popularizēt kā ģimenes plānošanas metodi un ka jebkurā gadījumā būtu jānodrošina humāna attieksme pret sievietēm, kuras griezušās pēc palīdzības, lai veiktu abortu, un jāsniedz viņām konsultācijas;

| 12. | aicina Eiropas Savienību saistībā ar jauno tiesisko regulējumu, kuru izveido ar Lisabonas līgumu, kļūt par Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvā protokola pusi; |
| --- | --- |

12.

aicina Eiropas Savienību saistībā ar jauno tiesisko regulējumu, kuru izveido ar Lisabonas līgumu, kļūt par Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvā protokola pusi;

| 13. | rosina Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu veicināt zināšanu apmaiņu starp dalībvalstīm visās jomās, kuras minētas Pekinas Rīcības platformā, izmantojot programmu labas prakses apmaiņai par dzimumu līdztiesības jautājumiem, lai pastiprinātu Platformā ietverto saistību īstenošanu; |
| --- | --- |

13.

rosina Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu veicināt zināšanu apmaiņu starp dalībvalstīm visās jomās, kuras minētas Pekinas Rīcības platformā, izmantojot programmu labas prakses apmaiņai par dzimumu līdztiesības jautājumiem, lai pastiprinātu Platformā ietverto saistību īstenošanu;

| 14. | prasa, pārskatot Lisabonas stratēģiju 2010. gadā, iekļaut svarīgu prioritāti/nodaļu dzimumu līdztiesības jomā un tajā paredzēt jaunus mērķus, stiprināt saiknes ar Pekinas Rīcības platformu un izmantot Pekinas rādītājus, kas izstrādāti Rīcības Platformas uzraudzībai, lai sekmētu dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu valstu reformu programmās, kā arī tā iekļaušanu valstu ziņojumos par stratēģijām sociālajai aizsardzībai un sociālajai integrācijai; |
| --- | --- |

14.

prasa, pārskatot Lisabonas stratēģiju 2010. gadā, iekļaut svarīgu prioritāti/nodaļu dzimumu līdztiesības jomā un tajā paredzēt jaunus mērķus, stiprināt saiknes ar Pekinas Rīcības platformu un izmantot Pekinas rādītājus, kas izstrādāti Rīcības Platformas uzraudzībai, lai sekmētu dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu valstu reformu programmās, kā arī tā iekļaušanu valstu ziņojumos par stratēģijām sociālajai aizsardzībai un sociālajai integrācijai;

| 15. | lūdz, lai Komisija regulāri izvērtētu sasniegtos rezultātus kritiskajās rūpju jomās, kuras noteiktas Pekinas Rīcības platformā un attiecībā uz kurām izstrādātie rādītāji Pekinas Rīcības platformas izpildes kontrolei ir jau pieņemti; |
| --- | --- |

15.

lūdz, lai Komisija regulāri izvērtētu sasniegtos rezultātus kritiskajās rūpju jomās, kuras noteiktas Pekinas Rīcības platformā un attiecībā uz kurām izstrādātie rādītāji Pekinas Rīcības platformas izpildes kontrolei ir jau pieņemti;

| 16. | mudina Komisiju un dalībvalstis pieņemt un ieviest konkrētus dzimumu līdztiesības politikas aspektus, tostarp aktīvus pasākumus, lai paātrinātu de facto dzimumu līdztiesības sasniegšanu un veicinātu to, ka sievietes un meitenes pilnībā var izmantot visas cilvēktiesības; |
| --- | --- |

16.

mudina Komisiju un dalībvalstis pieņemt un ieviest konkrētus dzimumu līdztiesības politikas aspektus, tostarp aktīvus pasākumus, lai paātrinātu de facto dzimumu līdztiesības sasniegšanu un veicinātu to, ka sievietes un meitenes pilnībā var izmantot visas cilvēktiesības;

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka nākamās prezidentvalsts Spānijas plānos nozīmīga vieta ierādīta dzimumu līdztiesības jautājumam; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē to, ka nākamās prezidentvalsts Spānijas plānos nozīmīga vieta ierādīta dzimumu līdztiesības jautājumam;

| 18. | atzīst par pamatotu, ka integrētā pieeja dzimumu līdztiesības īstenošanai un īpaši pasākumi dzimumu līdztiesības veicināšanai ir savstarpēji atbalstošas stratēģijas un ka struktūras un metodes ir jāpilnveido un efektīvi jāizmanto gan valstu, gan ES līmenī; |
| --- | --- |

18.

atzīst par pamatotu, ka integrētā pieeja dzimumu līdztiesības īstenošanai un īpaši pasākumi dzimumu līdztiesības veicināšanai ir savstarpēji atbalstošas stratēģijas un ka struktūras un metodes ir jāpilnveido un efektīvi jāizmanto gan valstu, gan ES līmenī;

| 19. | rosina Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu turpināt izstrādāt stratēģijas un līdzekļus saistībā ar integrēto pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai, jo īpaši tādās jomās kā dzimumu ietekmes novērtējums un dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā; |
| --- | --- |

19.

rosina Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu turpināt izstrādāt stratēģijas un līdzekļus saistībā ar integrēto pieeju dzimumu līdztiesības īstenošanai, jo īpaši tādās jomās kā dzimumu ietekmes novērtējums un dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā;

| 20. | atkārtoti uzsver, ka sistemātiski jāīsteno un jāuzrauga integrētā pieeja dzimumu līdztiesības īstenošanai likumdošanas, budžeta un citos svarīgos procesos, stratēģijās, programmās un projektos dažādās politikas jomās, tostarp ekonomikas politikā, integrācijas politikā, atklātās koordinācijas metodes piemērošanā gan nodarbinātības jomā, gan sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā, Eiropas sadarbības sistēmā jaunatnes lietās, ārpolitikā un attīstības politikā, kā arī Eiropas drošības un aizsardzības politikā, un ka jāsekmē to rādītāju sistemātiska izmantošana, kuri izstrādāti paveiktā darba kontrolei attiecībā uz Pekinas Rīcības platformu visās atbilstīgajās politikas jomās un procesos; |
| --- | --- |

20.

atkārtoti uzsver, ka sistemātiski jāīsteno un jāuzrauga integrētā pieeja dzimumu līdztiesības īstenošanai likumdošanas, budžeta un citos svarīgos procesos, stratēģijās, programmās un projektos dažādās politikas jomās, tostarp ekonomikas politikā, integrācijas politikā, atklātās koordinācijas metodes piemērošanā gan nodarbinātības jomā, gan sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā, Eiropas sadarbības sistēmā jaunatnes lietās, ārpolitikā un attīstības politikā, kā arī Eiropas drošības un aizsardzības politikā, un ka jāsekmē to rādītāju sistemātiska izmantošana, kuri izstrādāti paveiktā darba kontrolei attiecībā uz Pekinas Rīcības platformu visās atbilstīgajās politikas jomās un procesos;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  Biļetens EK 3-2002, I.13. punkts

(2)  OV C 166, 3.7.1995., 92. lpp.

(3)  OV C 320 E, 15.12.2005., 247. lpp.

---

| 21.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 348/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 348/15

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. februārisZaļā grāmata “Kopējās zivsaimniecības politikas reforma”

P7_TA(2010)0039

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par Zaļo grāmatu “Kopējās zivsaimniecības politikas reforma” (2009/2106(INI))

2010/C 348 E/04

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1),

ņemot vērā Parlamenta 2002. gada 17. janvāra rezolūciju par Komisijas Zaļo grāmatu par kopējās zivsaimniecības politikas nākotni (2),

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvenciju,

ņemot vērā 1995. gada Nolīgumu par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību (1995. gada 4. augusta Ņujorkas vienošanās),

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 1995. gada 31. oktobrī pieņemto rīcības kodeksu atbildīgai zvejniecībai,

ņemot vērā Eiropas Iekšzemes zvejas padomdevēju komitejas (EIFAC) 2008. gada maijā pieņemto Atpūtas zvejas prakses kodeksu,

ņemot vērā deklarāciju, kas pieņemta no 2002. gada 26. augusta līdz 4. septembrim Johannesburgā notikušajā Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību,

ņemot vērā ES atjaunoto Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju, ko Eiropadome pieņēma 2006. gada 15. un 16. jūnijā,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/56/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai jūras vides politikas jomā (Jūras stratēģijas pamatdirektīva) (3),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopējā zivsaimniecības politika un ekosistēmas pieejas īstenošana jūras vides pārvaldībā” (COM(2008)0187) un Parlamenta 2009. gada 13. janvāra rezolūciju par KZP un ekosistēmisku pieeju zivsaimniecības pārvaldībā (4),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par tiesībpamatotas pārvaldības instrumentiem zivsaimniecībā (COM(2007)0073) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 10. aprīļa rezolūciju par tiesībpamatotas pārvaldības instrumentiem zivsaimniecībā (5),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Par ilgtspējības īstenošanu ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu” (COM(2006)0360) un Parlamenta 2007. gada 6. septembra rezolūciju par ilgtspējības īstenošanu ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu (6),

ņemot vērā Komisija paziņojumu “Politika nevēlamu piezveju samazināšanai un izmetumu novēršanai Eiropas zvejniecībā” (COM(2007)0136) un Parlamenta 2008. gada 31. janvāra rezolūciju par politiku nevēlamu piezveju samazināšanai un izmetumu novēršanai Eiropas zvejniecībā (7),

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 24. aprīļa rezolūciju “Kopējās zivsaimniecības politikas pārvaldība – Eiropas Parlaments, reģionālās konsultatīvās padomes un pārējie iesaistītie dalībnieki” (8) un 2006. gada 6. septembra rezolūciju par rīcības plānu 2006.–2008. gadam, ar kuru vienkāršo un uzlabo kopējo zivsaimniecības politiku (9),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. septembra paziņojumu “Eiropas stratēģija jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībai. Saskaņota sistēma Eiropas Pētniecības telpā okeānu un jūru ilgtspējīgas izmantošanas veicināšanai” (COM(2008)0534) un Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūciju par lietišķiem pētījumiem kopējās zivsaimniecības politikas jomā (10),

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 6. jūlija normatīvo rezolūciju par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Zivsaimniecības fondu (11), 2006. gada 15. jūnija rezolūciju par piekrastes zvejniecību un piekrastes zvejniecības kopienu problēmām (12), 2005. gada 15. decembra rezolūciju par sieviešu organizācijām zivsaimniecības un lauksaimniecības jomā un to paplašināšanu (13) un 2006. gada 28. septembra rezolūciju par zivsaimniecības nozares ekonomiskās situācijas uzlabošanu (14),

ņemot vērā Revīzijas Palātas Īpašo ziņojumu Nr. 7/2007 par Kopienas zivju resursu saglabāšanas noteikumu kontroles, pārbaužu un sodu sistēmu, Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (15), Padomes 2008. gada 29. septembra Regulu (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem (16) un Padomes 2009. gada 20. novembra Regulu (EC) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (17), kā arī Parlamenta 2005. gada 23. februāra (18), 2007. gada 15. februāra (19), 2008. gada 5. jūnija (20), 2008. gada 10. aprīļa (21) un 2009. gada 22. aprīļa (22) rezolūciju,

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 12. decembra rezolūciju par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgu organizāciju (23),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Diskusijas uzsākšana par Kopienas nostāju attiecībā uz zivsaimniecības produktu ekomarķējuma programmām” (COM(2005)0275) un Parlamenta 2006. gada 7. septembra rezolūciju par to pašu tēmu (24),

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un Parlamenta 2009. gada 7. maija rezolūciju par Parlamenta jauno lomu un pienākumiem saskaņā ar Lisabonas līgumu (25),

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 12. jūlija rezolūciju “Ceļā uz turpmāko Eiropas Savienības jūrniecības politiku: Eiropas redzējums okeāniem un jūrām” (26) un Parlamenta 2008. gada 2. septembra rezolūciju par zivsaimniecību un akvakultūru Eiropas piekrastes zonu integrētas pārvaldības kontekstā (27),

ņemot vērā 2009. gada 4. februāra rezolūciju ,,2050: “Nākotne sākas jau šodien — ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” (28),

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām (29),

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 4. decembra rezolūciju par Eiropas jūraskraukļu populācijas pārvaldības plāna izstrādi, lai mazinātu jūraskraukļu pieaugošo ietekmi uz zivju krājumiem, zivsaimniecību un akvakultūru (30),

ņemot vērā Komisijas paziņojumus par integrēto jūrniecības politiku, jo īpaši paziņojumu “Vadlīnijas integrētai pieejai jūrniecības politikas jomā: ceļā uz labākas prakses izmantošanu integrētā jūrniecības pārvaldībā un apspriedēs ar ieinteresētajām personām” (COM(2008)0395), “Ceļvedis jūras teritoriālajai plānošanai: kopēju principu sasniegšana Eiropas Savienībā” (COM(2008)0791) un “Starptautiskās dimensijas aprises integrētajā Eiropas Savienības jūrniecības politikā” (COM(2009)0536), kā arī neseno progresa ziņojumu par Eiropas Savienības Integrēto jūrniecības politiku (COM(2009)0540),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Ilgtspējīgas nākotnes veidošana akvakultūrai. Jauns impulss Eiropas akvakultūras ilgtspējīgas attīstības stratēģijai” (COM(2009) 0162),

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu “Kopējās zivsaimniecības politikas reforma” (COM(2009)0163),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A7-0014/2010),

| A. | ņemot vērā būtisko nepieciešamību saglabāt zivju resursus, lai zivsaimniecības nozare varētu piegādāt zivis iedzīvotājiem un nodrošināt pārtikas piedāvājuma līdzsvarotību atsevišķās dalībvalstīs un ES kopumā, kā arī šīs nozares svarīgo ieguldījumu piekrastes kopienu sociāli ekonomiskajā labklājībā, vietējo kopienu attīstībā, nodarbinātībā, augšupējas un lejupējas ekonomiskās aktivitātes saglabāšanā un radīšanā, svaigu zivju piedāvājumā un vietējo kultūras tradīciju saglabāšanā; |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā būtisko nepieciešamību saglabāt zivju resursus, lai zivsaimniecības nozare varētu piegādāt zivis iedzīvotājiem un nodrošināt pārtikas piedāvājuma līdzsvarotību atsevišķās dalībvalstīs un ES kopumā, kā arī šīs nozares svarīgo ieguldījumu piekrastes kopienu sociāli ekonomiskajā labklājībā, vietējo kopienu attīstībā, nodarbinātībā, augšupējas un lejupējas ekonomiskās aktivitātes saglabāšanā un radīšanā, svaigu zivju piedāvājumā un vietējo kultūras tradīciju saglabāšanā;

| B. | tā kā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) īstenošanā par pamatu konsekventi jāizmanto 1982. gada ANO Jūras tiesību konvencija, jo īpaši tās noteikumi par zivsaimniecības nozares starptautisko pārvaldību; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) īstenošanā par pamatu konsekventi jāizmanto 1982. gada ANO Jūras tiesību konvencija, jo īpaši tās noteikumi par zivsaimniecības nozares starptautisko pārvaldību;

| C. | tā kā KZP reformā jāņem vērā ES politika vides jomā, kā to nosaka Līgumi, un 2007. gada decembra Bali deklarācija; |
| --- | --- |

C.

tā kā KZP reformā jāņem vērā ES politika vides jomā, kā to nosaka Līgumi, un 2007. gada decembra Bali deklarācija;

| D. | tā kā Eiropas Savienība (ES) ir starptautisko tiesību aktu subjekts, kuras būtisks mērķis, pamatojoties uz tās Līgumu saturu un tās darbību regulējošajiem noteikumiem, ir garantēt ES politiku, tostarp KZP, ekonomisko, sociālo un politisko integrāciju; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienība (ES) ir starptautisko tiesību aktu subjekts, kuras būtisks mērķis, pamatojoties uz tās Līgumu saturu un tās darbību regulējošajiem noteikumiem, ir garantēt ES politiku, tostarp KZP, ekonomisko, sociālo un politisko integrāciju;

| E. | tā kā KZP pamatmērķis, kuru nosaka Regula (EK) Nr. 2371/2002, ir nodrošināt zivsaimniecības nozares ilgspējīgu attīstību un ekonomisko un sociālo dzīvotspēju, kā arī jūras resursu saglabāšanu, kas ir būtisks priekšnoteikums tam, lai šodien un nākotnē varētu nodarboties ar zvejniecību; |
| --- | --- |

E.

tā kā KZP pamatmērķis, kuru nosaka Regula (EK) Nr. 2371/2002, ir nodrošināt zivsaimniecības nozares ilgspējīgu attīstību un ekonomisko un sociālo dzīvotspēju, kā arī jūras resursu saglabāšanu, kas ir būtisks priekšnoteikums tam, lai šodien un nākotnē varētu nodarboties ar zvejniecību;

| F. | tā kā KZP nav izdevies sasniegt tās galveno mērķi un tā ir parādījusi, ka lejupēja un pārāk centralizēta politika nedarbojas; |
| --- | --- |

F.

tā kā KZP nav izdevies sasniegt tās galveno mērķi un tā ir parādījusi, ka lejupēja un pārāk centralizēta politika nedarbojas;

| G. | ņemot vērā Eiropas jūru daudzveidību un šajās jūrās izmantotās flotes un zvejas metožu īpatnības; |
| --- | --- |

G.

ņemot vērā Eiropas jūru daudzveidību un šajās jūrās izmantotās flotes un zvejas metožu īpatnības;

| H. | tā kā Padomes 1976. gada 3. novembra rezolūcijā, jo īpaši tās VII pielikumā Padome noteica pasākumus to reģionu īpašo vajadzību nodrošināšanai, kuros vietējie iedzīvotāji ir īpaši atkarīgi no zvejniecības un ar to saistītām darbībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā Padomes 1976. gada 3. novembra rezolūcijā, jo īpaši tās VII pielikumā Padome noteica pasākumus to reģionu īpašo vajadzību nodrošināšanai, kuros vietējie iedzīvotāji ir īpaši atkarīgi no zvejniecības un ar to saistītām darbībām;

| I. | tā kā Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 1. panta 1. punktā nosaka, ka Kopējā zivsaimniecības politika attiecas uz ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, apsaimniekošanu un izmantošanu, akvakultūru un zivsaimniecības un akvakultūras produktu pārstrādi un realizāciju, ja šādas darbības veic dalībvalstu teritorijā vai Kopienas ūdeņos vai ja tās veic Kopienas zvejas kuģi vai, neierobežojot karoga valsts primāro kompetenci, dalībvalstu piederīgie; |
| --- | --- |

I.

tā kā Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 1. panta 1. punktā nosaka, ka Kopējā zivsaimniecības politika attiecas uz ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, apsaimniekošanu un izmantošanu, akvakultūru un zivsaimniecības un akvakultūras produktu pārstrādi un realizāciju, ja šādas darbības veic dalībvalstu teritorijā vai Kopienas ūdeņos vai ja tās veic Kopienas zvejas kuģi vai, neierobežojot karoga valsts primāro kompetenci, dalībvalstu piederīgie;

| J. | tā kā 88 % no Kopienas krājumiem tiek zvejoti, pārsniedzot maksimālos ilgtspējīgas ieguves apjomus, un 30 % no šiem krājumiem, nesasniedz drošas bioloģiskās robežas, un tas var nopietni ietekmēt nozares dzīvotspēju; |
| --- | --- |

J.

tā kā 88 % no Kopienas krājumiem tiek zvejoti, pārsniedzot maksimālos ilgtspējīgas ieguves apjomus, un 30 % no šiem krājumiem, nesasniedz drošas bioloģiskās robežas, un tas var nopietni ietekmēt nozares dzīvotspēju;

| K. | tā kā KZP piemērošanai ir tieša mijiedarbība ar tādām plašām jomām kā vides aizsardzība, klimata pārmaiņas, drošība, sabiedrības veselība, patērētāju aizsardzība un reģionālā attīstība, iekšējā un starptautiskā tirdzniecība, attiecības ar trešām valstīm un attīstības sadarbība un tā kā ir būtiski svarīgi garantēt pienācīgu un piesardzīgu harmonizāciju starp šīm jomām, vienlaikus pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

K.

tā kā KZP piemērošanai ir tieša mijiedarbība ar tādām plašām jomām kā vides aizsardzība, klimata pārmaiņas, drošība, sabiedrības veselība, patērētāju aizsardzība un reģionālā attīstība, iekšējā un starptautiskā tirdzniecība, attiecības ar trešām valstīm un attīstības sadarbība un tā kā ir būtiski svarīgi garantēt pienācīgu un piesardzīgu harmonizāciju starp šīm jomām, vienlaikus pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu;

| L. | tā kā saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK dalībvalstīm būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai vismaz līdz 2020. gadam sasniegtu vai saglabātu labu vides stāvokli Eiropas Savienības jūras ūdeņos, un šim nolūkam būs nepieciešams zivsaimniecības darbības regulējums saskaņā ar KZP; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar Direktīvu 2008/56/EK dalībvalstīm būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai vismaz līdz 2020. gadam sasniegtu vai saglabātu labu vides stāvokli Eiropas Savienības jūras ūdeņos, un šim nolūkam būs nepieciešams zivsaimniecības darbības regulējums saskaņā ar KZP;

| M. | tā kā pastāv skaidras atšķirības ienākumu līmenī starp tiem iedzīvotājiem, kuri nodarbojas ar zvejniecību, un citās nozarēs strādājošajiem; tā kā ir jāgarantē līdztiesīgs dzīves līmenis, jo īpaši, palielinot individuālos ieņēmumus; |
| --- | --- |

M.

tā kā pastāv skaidras atšķirības ienākumu līmenī starp tiem iedzīvotājiem, kuri nodarbojas ar zvejniecību, un citās nozarēs strādājošajiem; tā kā ir jāgarantē līdztiesīgs dzīves līmenis, jo īpaši, palielinot individuālos ieņēmumus;

| N. | tā kā pašreizējā ģeopolitiskā, ekonomiskā un sociālā situācija un tas, ka tiek izstrādāta stratēģija un rīcības plāns Eiropas un pasaules okeānu un jūru saglabāšanai un ilgtspējīgai attīstībai (integrētā jūrniecības politika), pamato mūsu apņemšanos veidot ekoloģiski un sociāli un ekonomiski ilgtspējīgu KZP, kurā Parlamentam piešķirtās lēmumu pieņemšanas pilnvaras KZP jomā tiek stiprinātas saskaņā ar Lisabonas līgumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā pašreizējā ģeopolitiskā, ekonomiskā un sociālā situācija un tas, ka tiek izstrādāta stratēģija un rīcības plāns Eiropas un pasaules okeānu un jūru saglabāšanai un ilgtspējīgai attīstībai (integrētā jūrniecības politika), pamato mūsu apņemšanos veidot ekoloģiski un sociāli un ekonomiski ilgtspējīgu KZP, kurā Parlamentam piešķirtās lēmumu pieņemšanas pilnvaras KZP jomā tiek stiprinātas saskaņā ar Lisabonas līgumu;

| O. | tā kā zvejniecība ir viena no svarīgākajām darbībām, kurā izmanto jūru un tās resursus, tā būtu jāuzskata par Integrētā jūrniecības politikas (IJP) pārvaldības galveno daļu; |
| --- | --- |

O.

tā kā zvejniecība ir viena no svarīgākajām darbībām, kurā izmanto jūru un tās resursus, tā būtu jāuzskata par Integrētā jūrniecības politikas (IJP) pārvaldības galveno daļu;

| P. | tā kā Starpvaldību speciālistu grupa par klimata pārmaiņām (IPCC), kurā piedalās speciālisti no visas pasaules, ir novērtējusi klimata pārmaiņu ietekmi un secinājusi, ka daudzas ekosistēmas ir apdraudētas ar klimata pārmaiņām saistītu nebijušu faktoru un traucējumu kombinācijas dēļ; |
| --- | --- |

P.

tā kā Starpvaldību speciālistu grupa par klimata pārmaiņām (IPCC), kurā piedalās speciālisti no visas pasaules, ir novērtējusi klimata pārmaiņu ietekmi un secinājusi, ka daudzas ekosistēmas ir apdraudētas ar klimata pārmaiņām saistītu nebijušu faktoru un traucējumu kombinācijas dēļ;

| Q. | tā kā ES primārajos tiesību aktos un arī nesen apstiprinātajā LESD ir atzīti tāda veida ierobežojumi, kuri ietekmē attālākos reģionus un kuru pastāvīguma, intensitātes un kopuma dēļ šie reģioni atšķiras no citiem ES reģioniem ar ģeogrāfiskiem trūkumiem un/vai iedzīvotāju problēmām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES primārajos tiesību aktos un arī nesen apstiprinātajā LESD ir atzīti tāda veida ierobežojumi, kuri ietekmē attālākos reģionus un kuru pastāvīguma, intensitātes un kopuma dēļ šie reģioni atšķiras no citiem ES reģioniem ar ģeogrāfiskiem trūkumiem un/vai iedzīvotāju problēmām;

| R. | tā kā nolūkā padarīt KZP efektīvāku un iesaistošāku, tā ir jāorganizē tā, lai varētu izmantot multidisciplināru pieeju, iesaistot visas grupas, kas tieši vai netieši ir saistītas ar nozari, piemēram, rūpnieciskos un atpūtas zvejniekus, akvakultūras ražotājus, pārstrādes uzņēmumus, mazumtirgotājus, kuģu īpašniekus, minēto grupu pārstāvjus, pilsonisko sabiedrību (tostarp vides un attīstības NVO), zinātnieku aprindas un ieinteresētās iestādes; |
| --- | --- |

R.

tā kā nolūkā padarīt KZP efektīvāku un iesaistošāku, tā ir jāorganizē tā, lai varētu izmantot multidisciplināru pieeju, iesaistot visas grupas, kas tieši vai netieši ir saistītas ar nozari, piemēram, rūpnieciskos un atpūtas zvejniekus, akvakultūras ražotājus, pārstrādes uzņēmumus, mazumtirgotājus, kuģu īpašniekus, minēto grupu pārstāvjus, pilsonisko sabiedrību (tostarp vides un attīstības NVO), zinātnieku aprindas un ieinteresētās iestādes;

| S. | tā kā jau šai jaunajai KZP reformai ir jāuzlabo zivsaimniecības politikas atbilstība vienotā tirgus noteikumiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā jau šai jaunajai KZP reformai ir jāuzlabo zivsaimniecības politikas atbilstība vienotā tirgus noteikumiem;

| T. | tā kā vēl joprojām aktuālas ir problēmas, kas saistītas ar zvejas flotes jaudas pārpalikumu un atsevišķu zvejniecības resursu nepietiekamību, un šo problēmu ietekme uz dažādiem reģioniem ir atšķirīga, lai gan neliels progress tika panākts pēc KZP pārskatīšanas 2002. gadā, un tā kā situācija pēdējos gados ir vēl vairāk pasliktinājusies, radot nopietnu negatīvu ietekmi uz blakussugām un jūras vidi kopumā un atstājot ekosistēmas sliktā stāvoklī; |
| --- | --- |

T.

tā kā vēl joprojām aktuālas ir problēmas, kas saistītas ar zvejas flotes jaudas pārpalikumu un atsevišķu zvejniecības resursu nepietiekamību, un šo problēmu ietekme uz dažādiem reģioniem ir atšķirīga, lai gan neliels progress tika panākts pēc KZP pārskatīšanas 2002. gadā, un tā kā situācija pēdējos gados ir vēl vairāk pasliktinājusies, radot nopietnu negatīvu ietekmi uz blakussugām un jūras vidi kopumā un atstājot ekosistēmas sliktā stāvoklī;

| U. | tā kā tādas problēmas kā jaudas pārpalikums un zivju krājumu nepietiekamība nedrīkst uzskatīt par endēmiskām vai vispārējām, ņemot vērā lielās atšķirības starp dažādajām flotēm un zivsaimniecībām, un tā kā ir jāizstrādā un jāievieš šo problēmu risinājumi tādā veidā, lai tiktu atzītas plašās reģionālās atšķirības visā ES; |
| --- | --- |

U.

tā kā tādas problēmas kā jaudas pārpalikums un zivju krājumu nepietiekamība nedrīkst uzskatīt par endēmiskām vai vispārējām, ņemot vērā lielās atšķirības starp dažādajām flotēm un zivsaimniecībām, un tā kā ir jāizstrādā un jāievieš šo problēmu risinājumi tādā veidā, lai tiktu atzītas plašās reģionālās atšķirības visā ES;

| V. | tā kā mūsu jūru jauda ir pietiekama, lai tajās varētu dzīvot vairāk zivju nekā pašreiz, un tā kā, ja zivju krājumi spētu atjaunoties, varētu noteikt ierobežojumus, paredzot, ka var zvejot vairāk zivju, vienlaicīgi nodrošinot ilgtspējību; |
| --- | --- |

V.

tā kā mūsu jūru jauda ir pietiekama, lai tajās varētu dzīvot vairāk zivju nekā pašreiz, un tā kā, ja zivju krājumi spētu atjaunoties, varētu noteikt ierobežojumus, paredzot, ka var zvejot vairāk zivju, vienlaicīgi nodrošinot ilgtspējību;

| W. | tā kā izmetumu līmenis ir nepieņemami augsts un ārkārtas gadījumos zvejnieki apgalvo, ka tas sasniedz pat 80 % no kopējās zvejas; |
| --- | --- |

W.

tā kā izmetumu līmenis ir nepieņemami augsts un ārkārtas gadījumos zvejnieki apgalvo, ka tas sasniedz pat 80 % no kopējās zvejas;

| X. | tā kā saglabāšanas un pārvaldības politika ir bijusi KZP lielākā kļūda un šī politika nav grozīta vai atjaunināta kopš tās pieņemšanas un tā kā tādēļ ir jākoncentrējas uz jaunu zivsaimniecības saglabāšanas un pārvaldības modeli; |
| --- | --- |

X.

tā kā saglabāšanas un pārvaldības politika ir bijusi KZP lielākā kļūda un šī politika nav grozīta vai atjaunināta kopš tās pieņemšanas un tā kā tādēļ ir jākoncentrējas uz jaunu zivsaimniecības saglabāšanas un pārvaldības modeli;

| Y. | tā kā Eiropas Savienība, paužot apņemšanos starptautiskos forumos, ir noteikusi savas zivsaimniecības politikas mērķi — maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma, piesardzīgas pieejas un ekosistēmiskās pieejas izmantošana pārvaldībā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Eiropas Savienība, paužot apņemšanos starptautiskos forumos, ir noteikusi savas zivsaimniecības politikas mērķi — maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma, piesardzīgas pieejas un ekosistēmiskās pieejas izmantošana pārvaldībā;

| Z. | tā kā modernas, konkurētspējīgas, videi draudzīgas un drošas zvejas flotes saglabāšana nav savienojama ar zvejas jaudas samazināšanu, ko, starp citu, atšķirīgā apjomā, pamatojoties uz uzticamiem zinātniskiem pētījumiem, jau ir veikušas vairākas dalībvalstis, lai šīs jaudas apmērus pēc iespējas tuvinātu pieejamo resursu apjomam, un tā kā ieinteresētās personas ir atbalstījušas pasākumus, ar kuriem nevis bremzē nozares attīstību, bet gan to pozitīvi un pakāpeniski ietekmē, piemēram, īstenojot centienus palielināt zivju biomasu, samazinot zvejas dienu skaitu, izveidojot bioloģiskās aizsardzības zonas un paaugstinot maza izmēra zivsaimniecību vērtību; |
| --- | --- |

Z.

tā kā modernas, konkurētspējīgas, videi draudzīgas un drošas zvejas flotes saglabāšana nav savienojama ar zvejas jaudas samazināšanu, ko, starp citu, atšķirīgā apjomā, pamatojoties uz uzticamiem zinātniskiem pētījumiem, jau ir veikušas vairākas dalībvalstis, lai šīs jaudas apmērus pēc iespējas tuvinātu pieejamo resursu apjomam, un tā kā ieinteresētās personas ir atbalstījušas pasākumus, ar kuriem nevis bremzē nozares attīstību, bet gan to pozitīvi un pakāpeniski ietekmē, piemēram, īstenojot centienus palielināt zivju biomasu, samazinot zvejas dienu skaitu, izveidojot bioloģiskās aizsardzības zonas un paaugstinot maza izmēra zivsaimniecību vērtību;

| AA. | tā kā zivsaimniecība ir viena no ekonomiskajam aktivitātēm, kuru visvairāk ietekmē zivju krājumu samazināšanās, ko izraisa jūras ekosistēmu sliktais stāvoklis, un tā kā tās ilgtspējība nākotnē būs atkarīga no spējas mainīt notikumu gaitu, kopumā atjaunojot jūras ekosistēmu veselību un līdzsvaru tajās; tādēļ pašai nozarei jāpieliek pūles, lai atjaunotu līdzsvaru, kas nodrošinās tās ilgtspējību nākotnē un uzlabos tās dzīvotspēju vidējā termiņā un ilgtermiņā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā zivsaimniecība ir viena no ekonomiskajam aktivitātēm, kuru visvairāk ietekmē zivju krājumu samazināšanās, ko izraisa jūras ekosistēmu sliktais stāvoklis, un tā kā tās ilgtspējība nākotnē būs atkarīga no spējas mainīt notikumu gaitu, kopumā atjaunojot jūras ekosistēmu veselību un līdzsvaru tajās; tādēļ pašai nozarei jāpieliek pūles, lai atjaunotu līdzsvaru, kas nodrošinās tās ilgtspējību nākotnē un uzlabos tās dzīvotspēju vidējā termiņā un ilgtermiņā;

| AB. | tā kā zvejniecība ir būtiski svarīga daudzu piekrastes kopienu izdzīvošanai, kuras jau vairākās paaudzēs nodarbojas ar zvejniecību, tā attiecīgajos reģionos veicinot ekonomisko un sociālo attīstību un bagātinot ES kultūras mantojumu, un tā kā zivsaimniecības politika jāizstrādā tā, lai garantētu iztikas līdzekļus visos tradicionālajos Eiropas zivsaimniecības reģionos, saglabājot vēsturiski veidojušās tiesības; |
| --- | --- |

AB.

tā kā zvejniecība ir būtiski svarīga daudzu piekrastes kopienu izdzīvošanai, kuras jau vairākās paaudzēs nodarbojas ar zvejniecību, tā attiecīgajos reģionos veicinot ekonomisko un sociālo attīstību un bagātinot ES kultūras mantojumu, un tā kā zivsaimniecības politika jāizstrādā tā, lai garantētu iztikas līdzekļus visos tradicionālajos Eiropas zivsaimniecības reģionos, saglabājot vēsturiski veidojušās tiesības;

| AC. | tā kā vēsturiskas tiesības iepriekš aizsargāja relatīvās stabilitātes princips un neatkarīgi no nākotnē izmantotajiem pārvaldības veidiem uz vietas jāsaglabā attiecīgo piekrastes kopienu ieguvumi no relatīvās stabilitātes; |
| --- | --- |

AC.

tā kā vēsturiskas tiesības iepriekš aizsargāja relatīvās stabilitātes princips un neatkarīgi no nākotnē izmantotajiem pārvaldības veidiem uz vietas jāsaglabā attiecīgo piekrastes kopienu ieguvumi no relatīvās stabilitātes;

| AD. | tā kā maza izmēra zvejas flotei un apgabaliem, kas ir ļoti atkarīgi no zvejniecības, jaunajā KZP jānosaka atšķirīgas prasības un lielāks sociāli ekonomiskais atbalsts; |
| --- | --- |

AD.

tā kā maza izmēra zvejas flotei un apgabaliem, kas ir ļoti atkarīgi no zvejniecības, jaunajā KZP jānosaka atšķirīgas prasības un lielāks sociāli ekonomiskais atbalsts;

| AE. | tā kā sievietes, lai arī viņas ir maz pārstāvētas zvejas apakšnozarē, veido nozīmīgu grupu, ņemot vērā galveno lomu, kāda viņām ir jomās, kas tieši saistītas ar KZP, piemēram, akvakultūras ražošanā, pārstrādē, tirdzniecībā, pētniecībā, uzņēmējdarbības pārvaldībā, apmācībā un jūrniecības drošībā; |
| --- | --- |

AE.

tā kā sievietes, lai arī viņas ir maz pārstāvētas zvejas apakšnozarē, veido nozīmīgu grupu, ņemot vērā galveno lomu, kāda viņām ir jomās, kas tieši saistītas ar KZP, piemēram, akvakultūras ražošanā, pārstrādē, tirdzniecībā, pētniecībā, uzņēmējdarbības pārvaldībā, apmācībā un jūrniecības drošībā;

| AF. | tā kā, līdzīgi kā konstatēts lauksaimniecībā, arī zivsaimniecības nozarē sievietes cieš no nevienlīdzības, kas izpaužas kā zemākas algas (vai pat strādāšana bez atlīdzības), mazāki sociālie pabalsti un atsevišķos gadījumos kā šķēršļi pilnīgai līdzdalībai noteiktu kopienu vai biedrību pārvaldes iestādēs; |
| --- | --- |

AF.

tā kā, līdzīgi kā konstatēts lauksaimniecībā, arī zivsaimniecības nozarē sievietes cieš no nevienlīdzības, kas izpaužas kā zemākas algas (vai pat strādāšana bez atlīdzības), mazāki sociālie pabalsti un atsevišķos gadījumos kā šķēršļi pilnīgai līdzdalībai noteiktu kopienu vai biedrību pārvaldes iestādēs;

| AG. | tā kā zivsaimniecības un akvakultūras ražojumi ir svarīgs un arvien vairāk izmantots augstas kvalitātes olbaltumvielu un veselīgu tauku avots un šīs vielas ir būtiski svarīgas pārtikas nodrošināšanai ES; |
| --- | --- |

AG.

tā kā zivsaimniecības un akvakultūras ražojumi ir svarīgs un arvien vairāk izmantots augstas kvalitātes olbaltumvielu un veselīgu tauku avots un šīs vielas ir būtiski svarīgas pārtikas nodrošināšanai ES;

| AH. | tā kā Kopienas zivsaimniecības flote un nozare ir augstas kvalitātes pārtikas produktu avots un tai ir būtiski svarīga loma nodarbinātības, sociālās kohēzijas un dinamisma nodrošināšanā ES piekrastes, nomaļajos, attālākajos un visattālākajos reģionos; |
| --- | --- |

AH.

tā kā Kopienas zivsaimniecības flote un nozare ir augstas kvalitātes pārtikas produktu avots un tai ir būtiski svarīga loma nodarbinātības, sociālās kohēzijas un dinamisma nodrošināšanā ES piekrastes, nomaļajos, attālākajos un visattālākajos reģionos;

| AI. | tā kā zivsaimniecības ražojumu laišanai tirgū, veicot akreditētu pārtikas sertificēšanu attiecībā uz zvejas vietām, rūpnieciskās audzēšanas vai pārstrādes procesu (atkarībā no iesaistītās nozares) un tirdzniecību, ir jābalstās uz vides ilgtspējības kritērijiem un ar tiem jāveicina ilgtspējīgas zvejniecības popularitāte ražotāju un patērētāju vidū; |
| --- | --- |

AI.

tā kā zivsaimniecības ražojumu laišanai tirgū, veicot akreditētu pārtikas sertificēšanu attiecībā uz zvejas vietām, rūpnieciskās audzēšanas vai pārstrādes procesu (atkarībā no iesaistītās nozares) un tirdzniecību, ir jābalstās uz vides ilgtspējības kritērijiem un ar tiem jāveicina ilgtspējīgas zvejniecības popularitāte ražotāju un patērētāju vidū;

| AJ. | tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) ir veikusi nozīmīgu darbu zivsaimniecības un akvakultūras ražojumu ekoloģiskā marķējuma jomā un tā kā 2005. gada martā šīs organizācijas Zivsaimniecības komiteja (COFI) šajā jautājumā izstrādāja pamatnostādnes, kuras būs jāizskata Komisijai; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija (FAO) ir veikusi nozīmīgu darbu zivsaimniecības un akvakultūras ražojumu ekoloģiskā marķējuma jomā un tā kā 2005. gada martā šīs organizācijas Zivsaimniecības komiteja (COFI) šajā jautājumā izstrādāja pamatnostādnes, kuras būs jāizskata Komisijai;

| AK. | tā kā rīcībai ilgtspējīgas attīstības veicināšanai attiecīgajā reģionā būtu jāsekmē mijiedarbība starp dabīgajiem vides un cilvēka radītajiem komponentiem un jāuzlabo piekrastes kopienu dzīves kvalitāte; tā kā zivsaimniecības politikas pamatā jābūt pieņēmumam par savstarpējo atkarību starp šo kopienu labklājību un to ekosistēmu ilgtspējību, kuru neatņemama daļa tās ir; |
| --- | --- |

AK.

tā kā rīcībai ilgtspējīgas attīstības veicināšanai attiecīgajā reģionā būtu jāsekmē mijiedarbība starp dabīgajiem vides un cilvēka radītajiem komponentiem un jāuzlabo piekrastes kopienu dzīves kvalitāte; tā kā zivsaimniecības politikas pamatā jābūt pieņēmumam par savstarpējo atkarību starp šo kopienu labklājību un to ekosistēmu ilgtspējību, kuru neatņemama daļa tās ir;

| AL. | tā kā maza izmēra flotes un lielāka izmēra rūpnieciskās zvejas flotes ir ļoti atšķirīgas pēc būtības un to problēmas nevar ietvert vienā kopējā modelī, tādēļ tās jāizskata atšķirīgi; |
| --- | --- |

AL.

tā kā maza izmēra flotes un lielāka izmēra rūpnieciskās zvejas flotes ir ļoti atšķirīgas pēc būtības un to problēmas nevar ietvert vienā kopējā modelī, tādēļ tās jāizskata atšķirīgi;

| AM. | tā kā tagad vispārēji atzīti ir vairāki zvejniecības pārvaldes instrumenti, kuri paredz atšķirīgas pieejas izmantošanu zivsaimniecības pārvaldībā, un tie var lietderīgi papildināt esošās sistēmas, kā arī tiem var būt svarīga nozīme šīs nozares pārvaldībā Kopienas līmenī; |
| --- | --- |

AM.

tā kā tagad vispārēji atzīti ir vairāki zvejniecības pārvaldes instrumenti, kuri paredz atšķirīgas pieejas izmantošanu zivsaimniecības pārvaldībā, un tie var lietderīgi papildināt esošās sistēmas, kā arī tiem var būt svarīga nozīme šīs nozares pārvaldībā Kopienas līmenī;

| AN. | tā kā dažas dalībvalstis jau ir izveidojušas savas shēmas, piemēram, kredītu shēmas, lai veicinātu pozitīvas inovācijas nozarē, un tā kā šādas dalībvalstu līmenī veiktās darbības var pielāgot, lai sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm ņemtu vērā vietējos apstākļus; |
| --- | --- |

AN.

tā kā dažas dalībvalstis jau ir izveidojušas savas shēmas, piemēram, kredītu shēmas, lai veicinātu pozitīvas inovācijas nozarē, un tā kā šādas dalībvalstu līmenī veiktās darbības var pielāgot, lai sadarbībā ar ieinteresētajām pusēm ņemtu vērā vietējos apstākļus;

| AO. | tā kā rūpīgi jāizskata pētījums par zivsaimniecības pārvaldības modeļiem, ņemot vērā daudzveidīgos ekonomiskos, sociālos un ar zivsaimniecību saistītos apstākļus dažādās dalībvalstīs, neatstājot novārtā subsidiaritātes nozīmi — nodrošināt līdzsvarotu vispārējo resursu pārvaldību un dažādām flotēm veicināt samērīgu piekļuvi; |
| --- | --- |

AO.

tā kā rūpīgi jāizskata pētījums par zivsaimniecības pārvaldības modeļiem, ņemot vērā daudzveidīgos ekonomiskos, sociālos un ar zivsaimniecību saistītos apstākļus dažādās dalībvalstīs, neatstājot novārtā subsidiaritātes nozīmi — nodrošināt līdzsvarotu vispārējo resursu pārvaldību un dažādām flotēm veicināt samērīgu piekļuvi;

| AP. | tā kā zivsaimniecības nozares darbība ir koncentrēta galvenokārt ekonomiski nestabilos reģionos — lielākā daļa no tiem ir pirmā mērķa reģioni — un tā kā krīzes situācijai nozarē ir spēcīga ietekme uz šo reģionu ekonomisko un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

AP.

tā kā zivsaimniecības nozares darbība ir koncentrēta galvenokārt ekonomiski nestabilos reģionos — lielākā daļa no tiem ir pirmā mērķa reģioni — un tā kā krīzes situācijai nozarē ir spēcīga ietekme uz šo reģionu ekonomisko un sociālo kohēziju;

| AQ. | tā kā nepieejamo jūras rezervju principa kā efektīva ekosistēmu aizsardzības un zivsaimniecības pārvaldības noderīga līdzekļa nozīme ir plaši atzīta, ja vien šo rezervju noteikšana un aizsardzība atbilst vairākiem minimālajiem standartiem; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā nepieejamo jūras rezervju principa kā efektīva ekosistēmu aizsardzības un zivsaimniecības pārvaldības noderīga līdzekļa nozīme ir plaši atzīta, ja vien šo rezervju noteikšana un aizsardzība atbilst vairākiem minimālajiem standartiem;

| AR. | tā kā visvairāk uzmanības jāpievērš akvakultūras stratēģiskajai nozīmei un tās attīstībai Kopienas līmenī gan sociāli ekonomiskajā un vides izpratnē, gan attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu; tā kā nozarei tomēr jānodrošina, ka nerodas kaitējums ne vietējai jūrniecības videi, ne savvaļas krājumu izsīkums, jo īpaši attiecībā uz mazajām pelaģiskajām sugām, kuras barībai izmanto daudzas akvakultūras sugas; |
| --- | --- |

AR.

tā kā visvairāk uzmanības jāpievērš akvakultūras stratēģiskajai nozīmei un tās attīstībai Kopienas līmenī gan sociāli ekonomiskajā un vides izpratnē, gan attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu; tā kā nozarei tomēr jānodrošina, ka nerodas kaitējums ne vietējai jūrniecības videi, ne savvaļas krājumu izsīkums, jo īpaši attiecībā uz mazajām pelaģiskajām sugām, kuras barībai izmanto daudzas akvakultūras sugas;

| AS. | tā kā čaulgliemju vākšanas aktivitātes veido nozares neatņemamu daļu un tās ir būtiski svarīgas konkrētos piekrastes apgabalos, turklāt čaulgliemju vākšanu stāvus galvenokārt veic sievietes; tā kā šīs darbības pilnībā jāievieš jaunās KZP darbības jomā; |
| --- | --- |

AS.

tā kā čaulgliemju vākšanas aktivitātes veido nozares neatņemamu daļu un tās ir būtiski svarīgas konkrētos piekrastes apgabalos, turklāt čaulgliemju vākšanu stāvus galvenokārt veic sievietes; tā kā šīs darbības pilnībā jāievieš jaunās KZP darbības jomā;

| AT. | tā kā ES būs jākoordinē tās attīstības politika un KZP, kā arī zivsaimniecības nozarei jānodrošina vairāk cilvēkresursu, tehnisko un budžeta resursu saistībā ar politiku sadarbībai ar trešām valstīm attīstības jomā; |
| --- | --- |

AT.

tā kā ES būs jākoordinē tās attīstības politika un KZP, kā arī zivsaimniecības nozarei jānodrošina vairāk cilvēkresursu, tehnisko un budžeta resursu saistībā ar politiku sadarbībai ar trešām valstīm attīstības jomā;

| AU. | tā kā Reģionālajām zivsaimniecības pārvaldības organizācijām (RZPO) un zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem vajadzētu būt būtiskai un arvien svarīgākai nozīmei Kopienas un starptautisko ūdeņu zivsaimniecības resursu izmantošanā un ilgspējīgā ekspluatācijā, lai gan vairākos pēdējos RZPO darbības pārskatos konstatētas būtiskas nepilnības to darbībā, un tā rezultātā ANO ģenerālā asambleja ir aicinājusi veikt steidzamus pasākumus, lai uzlabtu šo organizāciju darbību; |
| --- | --- |

AU.

tā kā Reģionālajām zivsaimniecības pārvaldības organizācijām (RZPO) un zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem vajadzētu būt būtiskai un arvien svarīgākai nozīmei Kopienas un starptautisko ūdeņu zivsaimniecības resursu izmantošanā un ilgspējīgā ekspluatācijā, lai gan vairākos pēdējos RZPO darbības pārskatos konstatētas būtiskas nepilnības to darbībā, un tā rezultātā ANO ģenerālā asambleja ir aicinājusi veikt steidzamus pasākumus, lai uzlabtu šo organizāciju darbību;

| AV. | tā kā reģionālās pārvaldības iestādēm vajadzētu būt būtiskai un svarīgai nozīmei, nodrošinot zvejniecības darbības un ilgtspējīgu izmantošanu Kopienas ūdeņos, radot iespējas pārvaldības lēmumus pieņemt atbilstošākā līmenī un iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

AV.

tā kā reģionālās pārvaldības iestādēm vajadzētu būt būtiskai un svarīgai nozīmei, nodrošinot zvejniecības darbības un ilgtspējīgu izmantošanu Kopienas ūdeņos, radot iespējas pārvaldības lēmumus pieņemt atbilstošākā līmenī un iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas;

| AW. | tā kā KZP ārējā politika ir būtiski svarīga piegāžu garantēšanā gan nozarei, gan patērētājiem, jo vairāk nekā viena trešdaļa Kopienās saražotās produkcijas tiek piegādāta no starptautiskiem zvejas apgabaliem un ūdeņiem, kas ietilpst trešo valstu ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās; |
| --- | --- |

AW.

tā kā KZP ārējā politika ir būtiski svarīga piegāžu garantēšanā gan nozarei, gan patērētājiem, jo vairāk nekā viena trešdaļa Kopienās saražotās produkcijas tiek piegādāta no starptautiskiem zvejas apgabaliem un ūdeņiem, kas ietilpst trešo valstu ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās;

| AX. | tā kā nelegāla, nereģistrēta un neregulēta (NNN) zveja rada vienu no visnopietnākajiem draudiem ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgai izmantošanai un apdraud kopējās zivsaimniecības politikas pašus pamatus, kā arī starptautiskos centienus veicināt labāku okeānu pārvaldību un tā kā drīzumā ieviešamās Padomes 2009. gada 20. novembra Regulas (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, mērķis ir turpmāk veicināt uzraudzības pārvaldību un koordinēšanu; |
| --- | --- |

AX.

tā kā nelegāla, nereģistrēta un neregulēta (NNN) zveja rada vienu no visnopietnākajiem draudiem ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgai izmantošanai un apdraud kopējās zivsaimniecības politikas pašus pamatus, kā arī starptautiskos centienus veicināt labāku okeānu pārvaldību un tā kā drīzumā ieviešamās Padomes 2009. gada 20. novembra Regulas (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, mērķis ir turpmāk veicināt uzraudzības pārvaldību un koordinēšanu;

| AY. | tā kā 60 % visu Eiropas Savienībā patērēto zivju tiek zvejotas ārpus ES ūdeņiem un viens no iemesliem, kāpēc šī daļa ir tik liela, ir tas, ka ar KZP nav izdevies saglabāt zivju resursu krājumus līmenī, kas nepieciešams, lai apmierinātu ES iedzīvotāju pieprasījumu; |
| --- | --- |

AY.

tā kā 60 % visu Eiropas Savienībā patērēto zivju tiek zvejotas ārpus ES ūdeņiem un viens no iemesliem, kāpēc šī daļa ir tik liela, ir tas, ka ar KZP nav izdevies saglabāt zivju resursu krājumus līmenī, kas nepieciešams, lai apmierinātu ES iedzīvotāju pieprasījumu;

| AZ. | tā kā Komisija jau ir atzinusi, ka Kopienas tirgū ir ienākuši ražojumi, kas neatbilst ES noteiktajam minimālajam izmēram, jo īpaši tādēļ, ka nav ieviesti tirdzniecības noteikumi saldētiem ražojumiem; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā Komisija jau ir atzinusi, ka Kopienas tirgū ir ienākuši ražojumi, kas neatbilst ES noteiktajam minimālajam izmēram, jo īpaši tādēļ, ka nav ieviesti tirdzniecības noteikumi saldētiem ražojumiem;

| BA. | tā kā daudzas darbavietas zivsaimniecības nozarē pašreiz aizpilda darbinieki no trešām valstīm, jo šāda nodarbošanās kļūst arvien nepievilcīgāka Kopienas jauniešu vidū; |
| --- | --- |

BA.

tā kā daudzas darbavietas zivsaimniecības nozarē pašreiz aizpilda darbinieki no trešām valstīm, jo šāda nodarbošanās kļūst arvien nepievilcīgāka Kopienas jauniešu vidū;

| BB. | tā kā pēdējos gados strauji ir samazinājušās cenas lielākajai daļai zivju šķirņu un tas ir ļoti negatīvi ietekmējis ražotāju ieņēmumus, lai gan vienlaicīgi ir pieaugušas ražošanas izmaksas, kuras nav iespējams iekļaut sākotnējā pārdošanas cenā; |
| --- | --- |

BB.

tā kā pēdējos gados strauji ir samazinājušās cenas lielākajai daļai zivju šķirņu un tas ir ļoti negatīvi ietekmējis ražotāju ieņēmumus, lai gan vienlaicīgi ir pieaugušas ražošanas izmaksas, kuras nav iespējams iekļaut sākotnējā pārdošanas cenā;

| BC. | tā kā zivsaimniecības ražojumu tirgus struktūras mainās un notiek virzība, attālinoties no pieņemama līdzsvara starp ražotājiem un pircējiem un arvien izteiktāk tuvinoties pircēju oligopolijai, ko rada izplatīšanas un piegādes ķēžu koncentrācija; |
| --- | --- |

BC.

tā kā zivsaimniecības ražojumu tirgus struktūras mainās un notiek virzība, attālinoties no pieņemama līdzsvara starp ražotājiem un pircējiem un arvien izteiktāk tuvinoties pircēju oligopolijai, ko rada izplatīšanas un piegādes ķēžu koncentrācija;

| BD. | tā kā liela daļa trešo valstu eksporta rada nopietnu problēmu Kopienas nozares konkurētspējai, jo eksportētās preces neatbilst standartiem un kontroles sistēmu prasībām, kas jāievēro Kopienas ražotājiem un patērētājiem, un palielina Kopienas uzņēmumu ražošanas izmaksas; |
| --- | --- |

BD.

tā kā liela daļa trešo valstu eksporta rada nopietnu problēmu Kopienas nozares konkurētspējai, jo eksportētās preces neatbilst standartiem un kontroles sistēmu prasībām, kas jāievēro Kopienas ražotājiem un patērētājiem, un palielina Kopienas uzņēmumu ražošanas izmaksas;

| BE. | tā kā ilgtermiņā cenas samazināšanās nav labvēlīga arī patērētājiem; |
| --- | --- |

BE.

tā kā ilgtermiņā cenas samazināšanās nav labvēlīga arī patērētājiem;

Vispārējie noteikumi

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu iesniegt Zaļo grāmatu, kas veido konsultāciju procedūras pamatu un izraisa galveno diskusiju par pašreizējās KZP ierobežojumiem un uzdevumiem, lai bez kavēšanās sāktu padziļināt šīs politikas reformu, un aicina ņemt vērā arī iesaistīto personu viedokli; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu iesniegt Zaļo grāmatu, kas veido konsultāciju procedūras pamatu un izraisa galveno diskusiju par pašreizējās KZP ierobežojumiem un uzdevumiem, lai bez kavēšanās sāktu padziļināt šīs politikas reformu, un aicina ņemt vērā arī iesaistīto personu viedokli;

| 2. | uzskata, ka pašreizējā reforma ir būtiski svarīga Eiropas Savienības zivsaimniecības nozares nākotnei un ka nepieņemot vai neieviešot radikālas reformas līdz nākamās reformas sākumam varētu vairs nebūt ne zivju, ne zivsaimniecības nozares; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka pašreizējā reforma ir būtiski svarīga Eiropas Savienības zivsaimniecības nozares nākotnei un ka nepieņemot vai neieviešot radikālas reformas līdz nākamās reformas sākumam varētu vairs nebūt ne zivju, ne zivsaimniecības nozares;

| 3. | pauž atbalstu Zaļajai grāmatai, ka, lai panāktu ekonomisko un sociālo ilgtspējību, nepieciešami produktīvi zivju krājumi un veselīgas jūras ekosistēmas, tāpēc ekoloģiskā ilgtspējība ir Eiropas zvejniecību ekonomiskās un sociālās nākotnes galvenais priekšnoteikums; |
| --- | --- |

3.

pauž atbalstu Zaļajai grāmatai, ka, lai panāktu ekonomisko un sociālo ilgtspējību, nepieciešami produktīvi zivju krājumi un veselīgas jūras ekosistēmas, tāpēc ekoloģiskā ilgtspējība ir Eiropas zvejniecību ekonomiskās un sociālās nākotnes galvenais priekšnoteikums;

| 4. | atzinīgi vērtē arī Komisijas nosauktos galvenos principus efektīvai un veiksmīgai KZP reformai, jo īpaši — nepieciešamību nozarei piešķirt vairāk atbildības, pamatojoties uz noteikumiem, kas veicina labu zivsaimniecības praksi, pielāgot un nodrošināt ilgtermiņa zivsaimniecības pārvaldības modeļus, lai radītu līdzekļus, ar kuriem papildina un uzlabo tradicionālo kopējās pieļaujamās nozvejas sistēmu un kvotas, un risināt problēmas saistībā ar flotes jaudas pārpalikumu; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē arī Komisijas nosauktos galvenos principus efektīvai un veiksmīgai KZP reformai, jo īpaši — nepieciešamību nozarei piešķirt vairāk atbildības, pamatojoties uz noteikumiem, kas veicina labu zivsaimniecības praksi, pielāgot un nodrošināt ilgtermiņa zivsaimniecības pārvaldības modeļus, lai radītu līdzekļus, ar kuriem papildina un uzlabo tradicionālo kopējās pieļaujamās nozvejas sistēmu un kvotas, un risināt problēmas saistībā ar flotes jaudas pārpalikumu;

| 5. | atzinīgi vērtē Komisijas veikto pašreizējās KZP piecu strukturālo trūkumu analīzi un piekrīt viedoklim, ka reformas uzmanības centrā jāliek pieci galvenie aspekti, proti, dziļi iesakņojusies problēma saistībā ar flotes jaudas pārpalikumu, neprecīzi formulēti politiskie mērķi, pēc kuriem nav iespējams pietiekamā mērā vadīties lēmumu pieņemšanā un īstenošanā, lēmumu pieņemšanas sistēma, kas veicina orientēšanos uz īstermiņa mērķiem, tiesiskais regulējums, kas nozarei neparedz pietiekami lielu atbildību, un nozares nepietiekamā politiskā griba nodrošināt atbilstību noteikumiem un vāja to izpilde; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Komisijas veikto pašreizējās KZP piecu strukturālo trūkumu analīzi un piekrīt viedoklim, ka reformas uzmanības centrā jāliek pieci galvenie aspekti, proti, dziļi iesakņojusies problēma saistībā ar flotes jaudas pārpalikumu, neprecīzi formulēti politiskie mērķi, pēc kuriem nav iespējams pietiekamā mērā vadīties lēmumu pieņemšanā un īstenošanā, lēmumu pieņemšanas sistēma, kas veicina orientēšanos uz īstermiņa mērķiem, tiesiskais regulējums, kas nozarei neparedz pietiekami lielu atbildību, un nozares nepietiekamā politiskā griba nodrošināt atbilstību noteikumiem un vāja to izpilde;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka ir atzīta nepieciešamība ieviest vienkāršāku sistēmu, lai nodrošinātu, ka pieņemtie pasākumi rada optimālu darbību rezultātu, un uzsver, cik svarīgi ir pastiprināt centienus šajā jomā; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka ir atzīta nepieciešamība ieviest vienkāršāku sistēmu, lai nodrošinātu, ka pieņemtie pasākumi rada optimālu darbību rezultātu, un uzsver, cik svarīgi ir pastiprināt centienus šajā jomā;

| 7. | atkārtoti norāda, ka KZP galvenais mērķis ir garantēt gan zivsaimniecības resursu, gan zvejnieku nākotni, nodrošinot zivju populācijas atjaunošanos un nozares ekonomiskās dzīvotspējas uzlabošanos; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti norāda, ka KZP galvenais mērķis ir garantēt gan zivsaimniecības resursu, gan zvejnieku nākotni, nodrošinot zivju populācijas atjaunošanos un nozares ekonomiskās dzīvotspējas uzlabošanos;

| 8. | atkārtoti norāda, ka ar KZP ilgtermiņā jānodrošina zivsaimniecības nozares ilgtspējība, lai šī nozare varētu palīdzēt nodrošināt piekrastes kopienu sociāli ekonomisko dzīvotspēju, garantēt zivju piedāvājumu iedzīvotājiem un pārtikas neatkarību un drošību un uzlabot dzīves apstākļus zvejniekiem, tā nodrošinot to piekrastes reģionu ilgtspējīgu attīstību, kuri visvairāk ir atkarīgi no zvejniecības; |
| --- | --- |

8.

atkārtoti norāda, ka ar KZP ilgtermiņā jānodrošina zivsaimniecības nozares ilgtspējība, lai šī nozare varētu palīdzēt nodrošināt piekrastes kopienu sociāli ekonomisko dzīvotspēju, garantēt zivju piedāvājumu iedzīvotājiem un pārtikas neatkarību un drošību un uzlabot dzīves apstākļus zvejniekiem, tā nodrošinot to piekrastes reģionu ilgtspējīgu attīstību, kuri visvairāk ir atkarīgi no zvejniecības;

| 9. | uzskata, ka zivsaimniecības pārvaldība jāizstrādā tā, lai samazinātu zivsaimniecības darbību ietekmi uz saistītajām un atkarīgajām sugām, un ka pirms svarīgu lēmumu pieņemšanas, tāpat kā vairumā citu nozaru, ir jāveic ietekmes uz vidi novērtējums; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka zivsaimniecības pārvaldība jāizstrādā tā, lai samazinātu zivsaimniecības darbību ietekmi uz saistītajām un atkarīgajām sugām, un ka pirms svarīgu lēmumu pieņemšanas, tāpat kā vairumā citu nozaru, ir jāveic ietekmes uz vidi novērtējums;

| 10. | uzsver, ka pašreizējā KZP ir viena no integrētākajām Kopienas politikas jomām, kura piešķir Kopienai plašas pilnvaras un tādēļ arī atbildību jūras resursu pārvaldībā un saglabāšanā, un aicina ciešāk iesaistīt ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka pašreizējā KZP ir viena no integrētākajām Kopienas politikas jomām, kura piešķir Kopienai plašas pilnvaras un tādēļ arī atbildību jūras resursu pārvaldībā un saglabāšanā, un aicina ciešāk iesaistīt ieinteresētās personas;

| 11. | uzsver, ka KZP, kurā 2002. gadā veiktas ievērojamas reformas, 27 gadus pēc tās pieņemšanas piedzīvo smagas problēmas atsevišķās zivsaimniecībās, kas saistīts galvenokārt ar pārzveju, zvejas kuģu jaudas pārpalikumu atsevišķās flotes daļās, kuras skaidri jānosaka, neefektīvu energoresursu izmantojumu un atkritumiem, nepietiekamiem pētījumiem par zivju krājumiem, kā arī ar tādiem faktoriem kā ekonomikas un sociālā regresija, kas pašreiz ietekmē nozari, zivsaimniecības un akvakultūru tirgus globalizācija un klimata pārmaiņas, kā arī jūras ekosistēmu sliktā stāvokļa radīta pieaugoša resursu samazināšanās; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka KZP, kurā 2002. gadā veiktas ievērojamas reformas, 27 gadus pēc tās pieņemšanas piedzīvo smagas problēmas atsevišķās zivsaimniecībās, kas saistīts galvenokārt ar pārzveju, zvejas kuģu jaudas pārpalikumu atsevišķās flotes daļās, kuras skaidri jānosaka, neefektīvu energoresursu izmantojumu un atkritumiem, nepietiekamiem pētījumiem par zivju krājumiem, kā arī ar tādiem faktoriem kā ekonomikas un sociālā regresija, kas pašreiz ietekmē nozari, zivsaimniecības un akvakultūru tirgus globalizācija un klimata pārmaiņas, kā arī jūras ekosistēmu sliktā stāvokļa radīta pieaugoša resursu samazināšanās;

| 12. | uzskata, ka, izstrādājot jebkādu zivsaimniecības politiku, būtu jāņem vērā vairākas dimensijas — sociālā, vides un ekonomiskā —, un tām ir nepieciešama integrēta un līdzsvarota pieeja, kas nav savietojama ar skatījumu par šo dimensiju sakārtošanu hierarhijā saskaņā ar iepriekš noteiktām prioritātēm; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka, izstrādājot jebkādu zivsaimniecības politiku, būtu jāņem vērā vairākas dimensijas — sociālā, vides un ekonomiskā —, un tām ir nepieciešama integrēta un līdzsvarota pieeja, kas nav savietojama ar skatījumu par šo dimensiju sakārtošanu hierarhijā saskaņā ar iepriekš noteiktām prioritātēm;

| 13. | uzsver, ka zivsaimniecības kā stratēģiskās zvejniecības nozares un zvejnieku kopienu dzīvotspējas aizsargāšana un jūras ekosistēmu ilgtspējas saglabāšana nav nesavienojami mērķi; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka zivsaimniecības kā stratēģiskās zvejniecības nozares un zvejnieku kopienu dzīvotspējas aizsargāšana un jūras ekosistēmu ilgtspējas saglabāšana nav nesavienojami mērķi;

| 14. | uzskata, ka tādas problēmas kā pārzveja, jaudas pārpalikums, pārāk lieli ieguldījumi un atkritumi nebūtu jāuzskata par endēmiskām vai vispārējām, bet gan būtu jāattiecina uz atsevišķām flotēm un zivsaimniecībām, un šīs problēmas būtu jārisina, ņemot vērā to īpatnības; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka tādas problēmas kā pārzveja, jaudas pārpalikums, pārāk lieli ieguldījumi un atkritumi nebūtu jāuzskata par endēmiskām vai vispārējām, bet gan būtu jāattiecina uz atsevišķām flotēm un zivsaimniecībām, un šīs problēmas būtu jārisina, ņemot vērā to īpatnības;

| 15. | norāda, ka Parlaments iepriekšējo sasaukumu laikā jau ir pievērsis uzmanību tam, ka ne visi tirgus dalībnieki atbilstoši ievēro KZP, un vairākkārt ir aicinājis ES un visu dalībvalstu kompetentās iestādes uzlabot pārbaudes, harmonizēt inspekciju un soda kritērijus un zvejas ziņošanas sistēmas, nodrošināt inspekcijās konstatēto pārkāpumu pārredzamību un stiprināt Kopienas inspekciju sistēmas, lai veidotu noteikumu ievērošanas kultūru, iesaistot svarīgākās ieinteresētās personas, un piešķirtu tām lielāku atbildību; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka Parlaments iepriekšējo sasaukumu laikā jau ir pievērsis uzmanību tam, ka ne visi tirgus dalībnieki atbilstoši ievēro KZP, un vairākkārt ir aicinājis ES un visu dalībvalstu kompetentās iestādes uzlabot pārbaudes, harmonizēt inspekciju un soda kritērijus un zvejas ziņošanas sistēmas, nodrošināt inspekcijās konstatēto pārkāpumu pārredzamību un stiprināt Kopienas inspekciju sistēmas, lai veidotu noteikumu ievērošanas kultūru, iesaistot svarīgākās ieinteresētās personas, un piešķirtu tām lielāku atbildību;

| 16. | konstatē, ka jaunajos kontroles noteikumos ir iekļauta virkne pasākumu, kuri neiztur kritiku attiecībā uz sasniegtajiem rezultātiem un rentabilitāti KZP reformas kontekstā; |
| --- | --- |

16.

konstatē, ka jaunajos kontroles noteikumos ir iekļauta virkne pasākumu, kuri neiztur kritiku attiecībā uz sasniegtajiem rezultātiem un rentabilitāti KZP reformas kontekstā;

| 17. | uzsver, ka daudzas KZP problēmas rada nespēja ievērot labas pārvaldības principus; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka daudzas KZP problēmas rada nespēja ievērot labas pārvaldības principus;

| 18. | uzsver, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Parlaments vairs nebūs tikai konsultatīva iestāde, bet kļūs par vienu no likumdevējiem zivsaimniecības nozarē, šo pienākumu dalot ar Padomi, izņemot attiecībā uz kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu noteikšanu; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Parlaments vairs nebūs tikai konsultatīva iestāde, bet kļūs par vienu no likumdevējiem zivsaimniecības nozarē, šo pienākumu dalot ar Padomi, izņemot attiecībā uz kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu noteikšanu;

| 19. | norāda, ka RZPO un zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem vajadzētu būt svarīgam faktoram pārvaldībā un labas zivsaimniecības prakses piemērošanā attiecīgajās kompetences un piemērošanas jomās un ka ES nostājai būtu jāveicina zivsaimniecības saglabāšanas un pārvaldības augstāko iespējamo standartu ievērošana; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka RZPO un zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem vajadzētu būt svarīgam faktoram pārvaldībā un labas zivsaimniecības prakses piemērošanā attiecīgajās kompetences un piemērošanas jomās un ka ES nostājai būtu jāveicina zivsaimniecības saglabāšanas un pārvaldības augstāko iespējamo standartu ievērošana;

| 20. | uzskata, ka, iesaistot dalībvalstis un attiecīgās ieinteresētās personas, būtu jāizveido reģionālas ES ūdeņu pārvaldības iestādes, kuras uzņemtos svarīgāko lomu labu zvejas darbību pārvaldībā un piemērošanā attiecīgajās ES jurisdikcijās; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka, iesaistot dalībvalstis un attiecīgās ieinteresētās personas, būtu jāizveido reģionālas ES ūdeņu pārvaldības iestādes, kuras uzņemtos svarīgāko lomu labu zvejas darbību pārvaldībā un piemērošanā attiecīgajās ES jurisdikcijās;

| 21. | uzsver, ka KZP reformu procesam ir jābūt pabeigtam 2011. gada sākumā, lai nodrošinātu, ka to pienācīgi ņem vērā, apspriežot nākamo ES finanšu shēmu, un ka reformētā KZP tiek pilnībā ieviesta; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka KZP reformu procesam ir jābūt pabeigtam 2011. gada sākumā, lai nodrošinātu, ka to pienācīgi ņem vērā, apspriežot nākamo ES finanšu shēmu, un ka reformētā KZP tiek pilnībā ieviesta;

| 22. | uzsver, ka zinātniskās atziņas un lietišķie tehniskie pētījumi par nozares vajadzībām būtu jāņem vērā, lai mazinātu kaitīgo ietekmi uz jūras ekosistēmām, un ka ir jāizveido zivsaimniecības resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas politika, un tā pakāpeniski jāuzlabo, nodrošinot, ka pētnieki no visas pasaules tiek iesaistīti un piedalās kā novērotāji un pilntiesīgi reģionālo konsultatīvo padomju (RKP) pārstāvji; turklāt uzsver, ka precīzu zinātnisko datu trūkums par zivsaimniecībām un jūras ekosistēmām nedrīkstētu traucēt jaunajā kopējā zivsaimniecības politikā pieņemt piesardzīgas pieejas īstenošanu; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka zinātniskās atziņas un lietišķie tehniskie pētījumi par nozares vajadzībām būtu jāņem vērā, lai mazinātu kaitīgo ietekmi uz jūras ekosistēmām, un ka ir jāizveido zivsaimniecības resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas politika, un tā pakāpeniski jāuzlabo, nodrošinot, ka pētnieki no visas pasaules tiek iesaistīti un piedalās kā novērotāji un pilntiesīgi reģionālo konsultatīvo padomju (RKP) pārstāvji; turklāt uzsver, ka precīzu zinātnisko datu trūkums par zivsaimniecībām un jūras ekosistēmām nedrīkstētu traucēt jaunajā kopējā zivsaimniecības politikā pieņemt piesardzīgas pieejas īstenošanu;

| 23. | uzsver, ka, neraugoties uz to, cik sarežģītas ir dažas procedūras, ar kurām pārveido zivsaimniecības pārvaldības modeļus un uz grūtībām, jo īpaši juridiskajām problēmām, kuras varētu rasties šajā procesā, tās nav nepārvaramas un to parāda veiksmīgs šo pārvaldības modeļu pielietojums citās pasaules valstīs; aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt, vai jaunos zivsaimniecības pārvaldības modeļus varētu ieviest papildus spēkā esošajiem modeļiem; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka, neraugoties uz to, cik sarežģītas ir dažas procedūras, ar kurām pārveido zivsaimniecības pārvaldības modeļus un uz grūtībām, jo īpaši juridiskajām problēmām, kuras varētu rasties šajā procesā, tās nav nepārvaramas un to parāda veiksmīgs šo pārvaldības modeļu pielietojums citās pasaules valstīs; aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt, vai jaunos zivsaimniecības pārvaldības modeļus varētu ieviest papildus spēkā esošajiem modeļiem;

| 24. | uzsver, ka, neraugoties uz veiktajiem ekspluatācijas pārtraukšanas pasākumiem, jaudas pārpalikums joprojām ir nopietna problēma un dažas Eiropas flotes daļas, jo īpaši maza izmēra flotes, vēl nav pilnībā atjaunotas un joprojām ir sastopami kuģi, kas ir novecojuši vai ļoti veci un ir jāmodernizē vai jāaizstāj ar citiem, lai palielinātu kuģu drošību un samazinātu to ietekmi uz vidi, nepalielinot zvejas jaudu; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka, neraugoties uz veiktajiem ekspluatācijas pārtraukšanas pasākumiem, jaudas pārpalikums joprojām ir nopietna problēma un dažas Eiropas flotes daļas, jo īpaši maza izmēra flotes, vēl nav pilnībā atjaunotas un joprojām ir sastopami kuģi, kas ir novecojuši vai ļoti veci un ir jāmodernizē vai jāaizstāj ar citiem, lai palielinātu kuģu drošību un samazinātu to ietekmi uz vidi, nepalielinot zvejas jaudu;

| 25. | uzsver zvejnieku apvienību, ražotāju organizāciju un citu nozares pārstāvju asociāciju nozīmi nevainojamā nozares darbībā un attīstībā; |
| --- | --- |

25.

uzsver zvejnieku apvienību, ražotāju organizāciju un citu nozares pārstāvju asociāciju nozīmi nevainojamā nozares darbībā un attīstībā;

| 26. | uzsver, ka panākumi akvakultūras jomā būs atkarīgi no uzņēmumiem labvēlīgas vides dalībvalstu un/vai vietējā līmenī un ka dalībvalstīm un reģionālajām iestādēm ir jāspēj rēķināties ar to, ka tiks radīts piemērots Kopienas mēroga pamats nozares harmoniskai attīstībai un pilnībā realizēts tās pārticības un darba vietu radīšanas potenciāls, šajā procesā priekšroku dodot zvejniekiem, kuru darbības apjoms samazinās; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka panākumi akvakultūras jomā būs atkarīgi no uzņēmumiem labvēlīgas vides dalībvalstu un/vai vietējā līmenī un ka dalībvalstīm un reģionālajām iestādēm ir jāspēj rēķināties ar to, ka tiks radīts piemērots Kopienas mēroga pamats nozares harmoniskai attīstībai un pilnībā realizēts tās pārticības un darba vietu radīšanas potenciāls, šajā procesā priekšroku dodot zvejniekiem, kuru darbības apjoms samazinās;

| 27. | uzsver, ka iedzīvotāju skaita pieaugums Eiropas Savienībā un tās gaidāmās paplašināšanās, kā arī ar klimata pārmaiņām saistīti faktori var ievērojami ietekmēt zvejniecības un zivsaimniecības pašreizējās pārvaldības struktūras; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka iedzīvotāju skaita pieaugums Eiropas Savienībā un tās gaidāmās paplašināšanās, kā arī ar klimata pārmaiņām saistīti faktori var ievērojami ietekmēt zvejniecības un zivsaimniecības pašreizējās pārvaldības struktūras;

| 28. | ar pārsteigumu konstatē, ka Zaļajā grāmatā nav minēta zvejas ostu izšķirošā nozīme zivsaimniecības nozarē, ņemot vērā, ka ostas ir svarīgākie tirgus dalībnieki, kas iesaistīti zivju izkraušanā, uzglabāšanā un izplatīšanā; tādēļ aicina Komisiju uzsvērt ostu nozīmi zivsaimniecības nozarē, ņemot vērā notikumu gaitu, kuras rezultātā ir nepieciešams modernizēt infrastruktūru; turklāt uzskata, ka Eiropas zvejas ostas nākotnē spēs sniegt ieguldījumu sertifikācijas sistēmu un nozvejas labākas izsekojamības nodrošināšanā un pilnveidē; |
| --- | --- |

28.

ar pārsteigumu konstatē, ka Zaļajā grāmatā nav minēta zvejas ostu izšķirošā nozīme zivsaimniecības nozarē, ņemot vērā, ka ostas ir svarīgākie tirgus dalībnieki, kas iesaistīti zivju izkraušanā, uzglabāšanā un izplatīšanā; tādēļ aicina Komisiju uzsvērt ostu nozīmi zivsaimniecības nozarē, ņemot vērā notikumu gaitu, kuras rezultātā ir nepieciešams modernizēt infrastruktūru; turklāt uzskata, ka Eiropas zvejas ostas nākotnē spēs sniegt ieguldījumu sertifikācijas sistēmu un nozvejas labākas izsekojamības nodrošināšanā un pilnveidē;

| 29. | uzsver, ka sieviešu pilnīga iesaiste nozares darbībā uz tādiem pašiem nosacījumiem kā vīriešiem ir pamatmērķis, ko būtu jāatspoguļo visās politikas pamatnostādnēs un pasākumos, kas tiek izstrādāti un pieņemti saistībā ar šo nozari; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka sieviešu pilnīga iesaiste nozares darbībā uz tādiem pašiem nosacījumiem kā vīriešiem ir pamatmērķis, ko būtu jāatspoguļo visās politikas pamatnostādnēs un pasākumos, kas tiek izstrādāti un pieņemti saistībā ar šo nozari;

| 30. | atkārtoti norāda, ka zvejniecība ir būtiski svarīga nodarbe ne tikai pārtikas ieguves izpratnē, bet arī sociālā, atpūtas un kultūras izpratnē un ka daudzos Eiropas piekrastes reģionos tā ir galvenā, dažos gadījumos pat vienīgā, iespēja nodrošināt iztikas līdzekļus daudzām ģimenēm, kuras tieši vai netieši ir no tās atkarīgas, turklāt zvejniecība palīdz saglabāt piekrastes apdzīvotību un kopā ar citām jūrniecības aktivitātēm tā veido šo ģimeņu sociāli ekonomisko pamatu; |
| --- | --- |

30.

atkārtoti norāda, ka zvejniecība ir būtiski svarīga nodarbe ne tikai pārtikas ieguves izpratnē, bet arī sociālā, atpūtas un kultūras izpratnē un ka daudzos Eiropas piekrastes reģionos tā ir galvenā, dažos gadījumos pat vienīgā, iespēja nodrošināt iztikas līdzekļus daudzām ģimenēm, kuras tieši vai netieši ir no tās atkarīgas, turklāt zvejniecība palīdz saglabāt piekrastes apdzīvotību un kopā ar citām jūrniecības aktivitātēm tā veido šo ģimeņu sociāli ekonomisko pamatu;

| 31. | uzskata, ka ir nepieciešams novērtēt un cienīt sieviešu lomu zivsaimniecībā un zvejas apgabalu ilgtspējīgā attīstībā; aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu zivsaimniecībā nodarbināto personu dzīvesbiedriem(-ēm), kas šīm personām palīdz, tādu aizsardzības līmeni, kas ir vismaz līdzvērtīgs pašnodarbināto aizsardzības līmenim, ar tādiem pašiem nosacījumiem, kas attiecas uz pašnodarbinātajiem, tostarp attiecībā uz iespējām nodarboties ar šo profesiju un tiesībām zvejot; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties, lai veicinātu līdztiesīgu iespēju principa ievērošanu un tā integrēšanu dažādos Eiropas Zivsaimniecības fonda īstenošanas posmos (tostarp, izveidošanas, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmā), kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1198/2006 11. pantā; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ir nepieciešams novērtēt un cienīt sieviešu lomu zivsaimniecībā un zvejas apgabalu ilgtspējīgā attīstībā; aicina dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu zivsaimniecībā nodarbināto personu dzīvesbiedriem(-ēm), kas šīm personām palīdz, tādu aizsardzības līmeni, kas ir vismaz līdzvērtīgs pašnodarbināto aizsardzības līmenim, ar tādiem pašiem nosacījumiem, kas attiecas uz pašnodarbinātajiem, tostarp attiecībā uz iespējām nodarboties ar šo profesiju un tiesībām zvejot; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties, lai veicinātu līdztiesīgu iespēju principa ievērošanu un tā integrēšanu dažādos Eiropas Zivsaimniecības fonda īstenošanas posmos (tostarp, izveidošanas, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas posmā), kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1198/2006 11. pantā;

| 32. | mudina Komisiju nodrošināt, ka, piešķirot piekļuves tiesības resursiem, netiek radīti apgrūtinājumi visneaizsargātākajām grupām zivsaimniecības nozarē, jo īpaši strādājošām sievietēm, zvejniecēm un čaulgliemju vācējām, veicinot viņu dalību RKP; |
| --- | --- |

32.

mudina Komisiju nodrošināt, ka, piešķirot piekļuves tiesības resursiem, netiek radīti apgrūtinājumi visneaizsargātākajām grupām zivsaimniecības nozarē, jo īpaši strādājošām sievietēm, zvejniecēm un čaulgliemju vācējām, veicinot viņu dalību RKP;

| 33. | uzskata, ka turpmākajos finanšu papildpasākumos jāņem vērā jaunie KZP mērķi; tādēļ uzskata, ka, vienojoties par finanšu resursiem, kas iekļaujami jaunajā daudzgadu finanšu shēmā periodam 2014.–2020. gadam, būtu jāparedz KZP budžeta pieaugums, kas radīs nepieciešamos finanšu nosacījumus pieņemto reformas vadlīniju pilnīgai īstenošanai un praktiskai izstrādei; uzsver, ka kopējās zivsaimniecības politikas priekšnoteikums ir taisnīgs Kopienas finansējums, kura mērķis būtu nodrošināt, ka ūdens resursus izmanto tā, lai nodrošinātu ekonomisko, vides un sociālo ilgtspējību; noraida jebkuru mēģinājumu renacionalizēt KZP izmaksas; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka turpmākajos finanšu papildpasākumos jāņem vērā jaunie KZP mērķi; tādēļ uzskata, ka, vienojoties par finanšu resursiem, kas iekļaujami jaunajā daudzgadu finanšu shēmā periodam 2014.–2020. gadam, būtu jāparedz KZP budžeta pieaugums, kas radīs nepieciešamos finanšu nosacījumus pieņemto reformas vadlīniju pilnīgai īstenošanai un praktiskai izstrādei; uzsver, ka kopējās zivsaimniecības politikas priekšnoteikums ir taisnīgs Kopienas finansējums, kura mērķis būtu nodrošināt, ka ūdens resursus izmanto tā, lai nodrošinātu ekonomisko, vides un sociālo ilgtspējību; noraida jebkuru mēģinājumu renacionalizēt KZP izmaksas;

| 34. | uzskata, ka vairākkārtējie Kopienas atbalsta samazinājumi zivsaimniecības nozarei, kuri vērojami pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā 2007.–2013. gadam, jo īpaši apropriāciju samazinājums Eiropas Zivsaimniecības fondam un kopīgai tirgus organizācijai, ir viens no iemesliem, kuri veicinājuši stāvokļa pasliktināšanos šajā nozarē; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka vairākkārtējie Kopienas atbalsta samazinājumi zivsaimniecības nozarei, kuri vērojami pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā 2007.–2013. gadam, jo īpaši apropriāciju samazinājums Eiropas Zivsaimniecības fondam un kopīgai tirgus organizācijai, ir viens no iemesliem, kuri veicinājuši stāvokļa pasliktināšanos šajā nozarē;

| 35. | uzsver, ka attiecībā uz struktūrfondu un kohēzijas fonda, tostarp EZF, līdzekļu piešķiršanu ir jāsaglabā konverģences princips, ievērojot solidaritātes un ekonomiskās un sociālās kohēzijas principus; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka attiecībā uz struktūrfondu un kohēzijas fonda, tostarp EZF, līdzekļu piešķiršanu ir jāsaglabā konverģences princips, ievērojot solidaritātes un ekonomiskās un sociālās kohēzijas principus;

| 36. | uzskata, ka ir jānosaka pārejas periods, lai KZP reformu būtu iespējams pienācīgi saskaņot ar šīs kopējās politikas pašreizējo struktūru; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka ir jānosaka pārejas periods, lai KZP reformu būtu iespējams pienācīgi saskaņot ar šīs kopējās politikas pašreizējo struktūru;

Specifiskie aspekti

Resursu un zinātnisko atziņu aizsardzība un saglabāšana

| 37. | uzskata, ka KZP paredzētajām saistībām apturēt samazināto zvejniecības iespēju un lielākas starptautiskās konkurences ekonomisko un sociālo seku, kā arī augstā piesārņojuma līmeņa un paaugstinātās starptautiskās konkurences ietekmi jābūt samērīgām ar nozares ilgtermiņa ilgtspējību; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka KZP paredzētajām saistībām apturēt samazināto zvejniecības iespēju un lielākas starptautiskās konkurences ekonomisko un sociālo seku, kā arī augstā piesārņojuma līmeņa un paaugstinātās starptautiskās konkurences ietekmi jābūt samērīgām ar nozares ilgtermiņa ilgtspējību;

| 38. | uzskata, ka KZP jāpiemēro ekosistēmu pieeja, kas vienlīdzīgi jāņem vērā, veicot jebkādas ekonomiskās darbības, kas varētu ietekmēt jūras vidi, liekot uzsvaru uz piekrastes zonu integrētu pārvaldību, jo šajās zonās ir atrodamas sarežģītas ekosistēmas un tajās, apmierinot vides, ekonomiskās, sociālās, atpūtas un kultūras intereses, ir jāpanāk ļoti niansēts ekoloģiskais līdzsvars; šajā sakarībā aicina Komisiju nodrošināt, ka KZP reformā tiek iekļauti pasākumi klimata pārmaiņu novēršanai un ir paredzēts pietiekams finansējums šo pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka KZP jāpiemēro ekosistēmu pieeja, kas vienlīdzīgi jāņem vērā, veicot jebkādas ekonomiskās darbības, kas varētu ietekmēt jūras vidi, liekot uzsvaru uz piekrastes zonu integrētu pārvaldību, jo šajās zonās ir atrodamas sarežģītas ekosistēmas un tajās, apmierinot vides, ekonomiskās, sociālās, atpūtas un kultūras intereses, ir jāpanāk ļoti niansēts ekoloģiskais līdzsvars; šajā sakarībā aicina Komisiju nodrošināt, ka KZP reformā tiek iekļauti pasākumi klimata pārmaiņu novēršanai un ir paredzēts pietiekams finansējums šo pasākumu īstenošanai;

| 39. | uzskata, ka, reformējot KZP, jāturpina ievērot Rīcības kodeksa atbildīgai zivsaimniecībai un Ņujorkas vienošanās piesardzības principu, lai novērstu jebkādu apdraudējumu sugu izdzīvošanai un/vai ilgtspējībai nākotnē; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka, reformējot KZP, jāturpina ievērot Rīcības kodeksa atbildīgai zivsaimniecībai un Ņujorkas vienošanās piesardzības principu, lai novērstu jebkādu apdraudējumu sugu izdzīvošanai un/vai ilgtspējībai nākotnē;

| 40. | uzskata, ka pieeju zivju krājumiem, pirmkārt, jāpiešķir vietējām zvejnieku kopienām, lai gan zvejas tiesību pamatā jābūt atjauninātiem kritērijiem un ne tikai vēsturiskiem nozvejas tiesību kritērijiem, un ka, nosakot, kuram ir tiesības uz zivju nozveju, un tostarp paredzot zvejas rīku izvēli un to izmantošanas rezultātā radušos piezveju un izmetumus, traucējumus jūras dzīvotnei, ieguldījumu vietējā ekonomikā, enerģijas patēriņu un oglekļa emisiju, gala produkta kvalitāti, radītās darba vietas un KZP noteikumu ievērošanu, pakāpeniski būtu jāievieš vides un sociālais kritērijs un ka par prioritāru būtu uzskatāma zveja pārtikas nolūkā; pauž pārliecību, ka šādu kritēriju izmantošana varētu veicināt attīstību, kuras rezultātā uzlabotos zvejošanas ierašas un zvejniecības nozare kļūtu ekoloģiski, sociāli un ekonomiski ilgtspējīgāka; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka pieeju zivju krājumiem, pirmkārt, jāpiešķir vietējām zvejnieku kopienām, lai gan zvejas tiesību pamatā jābūt atjauninātiem kritērijiem un ne tikai vēsturiskiem nozvejas tiesību kritērijiem, un ka, nosakot, kuram ir tiesības uz zivju nozveju, un tostarp paredzot zvejas rīku izvēli un to izmantošanas rezultātā radušos piezveju un izmetumus, traucējumus jūras dzīvotnei, ieguldījumu vietējā ekonomikā, enerģijas patēriņu un oglekļa emisiju, gala produkta kvalitāti, radītās darba vietas un KZP noteikumu ievērošanu, pakāpeniski būtu jāievieš vides un sociālais kritērijs un ka par prioritāru būtu uzskatāma zveja pārtikas nolūkā; pauž pārliecību, ka šādu kritēriju izmantošana varētu veicināt attīstību, kuras rezultātā uzlabotos zvejošanas ierašas un zvejniecības nozare kļūtu ekoloģiski, sociāli un ekonomiski ilgtspējīgāka;

| 41. | uzskata, ka vēsturiskās tiesības iepriekš aizsargāja relatīvas stabilitātes princips un ka jebkurā jaunā pārvaldības sistēmā jāsaglabā piekrastes kopienu priekšrocības, kas izriet no minētā relatīvas stabilitātes principa; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka vēsturiskās tiesības iepriekš aizsargāja relatīvas stabilitātes princips un ka jebkurā jaunā pārvaldības sistēmā jāsaglabā piekrastes kopienu priekšrocības, kas izriet no minētā relatīvas stabilitātes principa;

| 42. | uzskata, ka zivju izmetumi ir neilgtspējīgas nozvejas pazīme, no kuras pakāpeniski jāatsakās, un ka to var panākt, radot zvejniekiem gan pozitīvus, gan vajadzības gadījumā negatīvus stimulus, lai uzlabotu viņu izvēli; uzskata, ka, ja stimulu izmantošanas rezultātā noteiktā laika posmā nesamazinās izmetumu apmērs, būtu jāievieš izmetumu aizliegums; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka zivju izmetumi ir neilgtspējīgas nozvejas pazīme, no kuras pakāpeniski jāatsakās, un ka to var panākt, radot zvejniekiem gan pozitīvus, gan vajadzības gadījumā negatīvus stimulus, lai uzlabotu viņu izvēli; uzskata, ka, ja stimulu izmantošanas rezultātā noteiktā laika posmā nesamazinās izmetumu apmērs, būtu jāievieš izmetumu aizliegums;

| 43. | uzskata, ka iepriekšminētā nozares ilgtermiņa ilgtspējība, ekosistēmas pieejas pieņemšana, piesardzības principa piemērošana un atbilstošu zvejas rīku izvēle notiks tikai tad, ja zivsaimniecības politika tiks decentralizēta un lēmumi tiks pieņemti, izvēloties situācijai visatbilstošāko risinājumu atsevišķās zivsaimniecībās un jūras reģionos; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka iepriekšminētā nozares ilgtermiņa ilgtspējība, ekosistēmas pieejas pieņemšana, piesardzības principa piemērošana un atbilstošu zvejas rīku izvēle notiks tikai tad, ja zivsaimniecības politika tiks decentralizēta un lēmumi tiks pieņemti, izvēloties situācijai visatbilstošāko risinājumu atsevišķās zivsaimniecībās un jūras reģionos;

| 44. | uzskata, ka ir nepieciešams garantēt efektīvu aizsardzību piekrastes zonām, kur vide ir ļoti jutīga (bioloģisko resursu galvenās vairošanās un nārstošanas vietas); |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka ir nepieciešams garantēt efektīvu aizsardzību piekrastes zonām, kur vide ir ļoti jutīga (bioloģisko resursu galvenās vairošanās un nārstošanas vietas);

| 45. | mudina Komisiju izvērtēt to, kādu ietekmi uz zivsaimniecību un jūras vidi varētu atstāt klimata pārmaiņu novēršanai paredzēto pasākumu īstenošana; |
| --- | --- |

45.

mudina Komisiju izvērtēt to, kādu ietekmi uz zivsaimniecību un jūras vidi varētu atstāt klimata pārmaiņu novēršanai paredzēto pasākumu īstenošana;

| 46. | uzskata, ka flotes vispusīga pārskats dati jāsalīdzina ar nozvejai pieejamajiem zivju resursiem, lai noteiktu, kuru flotu darbība ir atbilst resursiem, kuras flotes nepieciešams samazināt un cik lielam jābūt šim samazinājumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka flotes vispusīga pārskats dati jāsalīdzina ar nozvejai pieejamajiem zivju resursiem, lai noteiktu, kuru flotu darbība ir atbilst resursiem, kuras flotes nepieciešams samazināt un cik lielam jābūt šim samazinājumam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2371/2002;

| 47. | uzsver, ka dalībvalstīm, kā minēts 2009. gada 20. novembrī pieņemtajā jaunajā Kontroles regulā (Padomes Regula (EK) Nr. 1224/200955,55. panta 1. punkts), ir jānodrošina, “lai atpūtas zveju to teritorijā un Kopienas ūdeņos veiktu atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem”; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka dalībvalstīm, kā minēts 2009. gada 20. novembrī pieņemtajā jaunajā Kontroles regulā (Padomes Regula (EK) Nr. 1224/200955,55. panta 1. punkts), ir jānodrošina, “lai atpūtas zveju to teritorijā un Kopienas ūdeņos veiktu atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem”;

| 48. | mudina Komisiju apsvērt sociālās sekas un nopietno kaitējumu zivsaimniecībām, ko nodara plēsoņas, kas pārtiek no zivīm, piemēram, pārmērīgi lielās roņu un jūraskraukļu populācijas; |
| --- | --- |

48.

mudina Komisiju apsvērt sociālās sekas un nopietno kaitējumu zivsaimniecībām, ko nodara plēsoņas, kas pārtiek no zivīm, piemēram, pārmērīgi lielās roņu un jūraskraukļu populācijas;

| 49. | norāda, ka dalībvalstu un Eiropas līmenī vairāk jāiegulda zvejniecības nozares pētniecībā un zinātniskajās atziņās, veicinot darbu kolektīvajās izpētes organizācijās, kuru kompetence un pieredze pēdējo gadu laikā ir pieaugusi, un ka zvejniecības nozare efektīvāk jāiekļauj pētniecības veicināšanas pamatprogrammas darbības jomās; uzsver, ka pētniecība un zināšanas saistībā ar zivsaimniecības nozari būtu jākoordinē Eiropas līmenī; ir būtiski svarīgi samazināt nenoteiktību zinātniskajos novērtējumos un sagatavot atbilstošus sociālos un ekonomikas datus, un iekļaut tos šajos novērtējumos; uzskata, ka tajos būtu arī jācenšas iekļaut ieinteresēto personu sniegto informāciju; uzsver, ka jaunā ekosistēmas pieeja būs saistīta ar daudzdisciplināru pētniecību; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka dalībvalstu un Eiropas līmenī vairāk jāiegulda zvejniecības nozares pētniecībā un zinātniskajās atziņās, veicinot darbu kolektīvajās izpētes organizācijās, kuru kompetence un pieredze pēdējo gadu laikā ir pieaugusi, un ka zvejniecības nozare efektīvāk jāiekļauj pētniecības veicināšanas pamatprogrammas darbības jomās; uzsver, ka pētniecība un zināšanas saistībā ar zivsaimniecības nozari būtu jākoordinē Eiropas līmenī; ir būtiski svarīgi samazināt nenoteiktību zinātniskajos novērtējumos un sagatavot atbilstošus sociālos un ekonomikas datus, un iekļaut tos šajos novērtējumos; uzskata, ka tajos būtu arī jācenšas iekļaut ieinteresēto personu sniegto informāciju; uzsver, ka jaunā ekosistēmas pieeja būs saistīta ar daudzdisciplināru pētniecību;

| 50. | uzsver, ka zivsaimniecības zinātniskā izpēte ir būtisks zivsaimniecības pārvaldības līdzeklis, un tā ir nepieciešama, lai noteiktu zivju resursu attīstību ietekmējošus faktorus, veiktu kvantitatīvu novērtēšanu un izstrādātu modeļus, kas sniedz iespēju paredzēt resursu attīstību, un lai uzlabot zvejas rīkus, kuģus, zvejnieku darba un drošības apstākļus, tajā izmantojot viņu zināšanas un pieredzi; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka zivsaimniecības zinātniskā izpēte ir būtisks zivsaimniecības pārvaldības līdzeklis, un tā ir nepieciešama, lai noteiktu zivju resursu attīstību ietekmējošus faktorus, veiktu kvantitatīvu novērtēšanu un izstrādātu modeļus, kas sniedz iespēju paredzēt resursu attīstību, un lai uzlabot zvejas rīkus, kuģus, zvejnieku darba un drošības apstākļus, tajā izmantojot viņu zināšanas un pieredzi;

| 51. | norāda, ka zinātniskajā pētniecībā būtu jāņem vērā zvejniecības sociālie, vides un ekonomiskie aspekti; uzskata, ka ir būtiski svarīgi novērtēt dažādu zivsaimniecības pārvaldības sistēmu un instrumentu ietekmi uz nodarbinātību un zvejnieku kopienu ienākumiem; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka zinātniskajā pētniecībā būtu jāņem vērā zvejniecības sociālie, vides un ekonomiskie aspekti; uzskata, ka ir būtiski svarīgi novērtēt dažādu zivsaimniecības pārvaldības sistēmu un instrumentu ietekmi uz nodarbinātību un zvejnieku kopienu ienākumiem;

| 52. | uzsver nepieciešamību nodrošināt atbilstošus darba apstākļus, pienācīgas tiesības un samaksu pētniekiem un tehniskajiem ekspertiem, kas ir iesaistīti zivsaimniecību zinātniskajā izpētē; |
| --- | --- |

52.

uzsver nepieciešamību nodrošināt atbilstošus darba apstākļus, pienācīgas tiesības un samaksu pētniekiem un tehniskajiem ekspertiem, kas ir iesaistīti zivsaimniecību zinātniskajā izpētē;

| 53. | uzskata, ka gan reģionālajās un valsts pārvaldes iestādēs, gan profesionāļu un ražotāju organizācijās būtu vairāk jāizmanto nozarei atbilstošas informāciju tehnoloģijas un datu savākšanas un pārsūtīšanas datorizētas sistēmas, tādējādi padarot informāciju pieejamāku un pārredzamāku; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka gan reģionālajās un valsts pārvaldes iestādēs, gan profesionāļu un ražotāju organizācijās būtu vairāk jāizmanto nozarei atbilstošas informāciju tehnoloģijas un datu savākšanas un pārsūtīšanas datorizētas sistēmas, tādējādi padarot informāciju pieejamāku un pārredzamāku;

| 54. | uzskata, ka pakāpeniski uz zvejas kuģiem būtu jāievieš noteikums par obligātu jauno tehnoloģiju izmantošanu (zvejas kontroles un uzraudzības nolūkos), paredzot pārejas posmu, lai atvieglotu nozares pielāgošanos šiem noteikumiem; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka pakāpeniski uz zvejas kuģiem būtu jāievieš noteikums par obligātu jauno tehnoloģiju izmantošanu (zvejas kontroles un uzraudzības nolūkos), paredzot pārejas posmu, lai atvieglotu nozares pielāgošanos šiem noteikumiem;

| 55. | atzīst, ka gan zvejojamo sugu, gan blakussugu pārstāvji, piemēram, zivis, haizivis, bruņurupuči, jūras putni un jūras zīdītāji ir jutīgas būtnes, un aicina Komisiju atbalstīt tādu ķeršanas un nokaušanas metožu izveidi, ar kurām tiktu samazinātas jūras savvaļas dzīvnieku nevajadzīgas ciešanas; |
| --- | --- |

55.

atzīst, ka gan zvejojamo sugu, gan blakussugu pārstāvji, piemēram, zivis, haizivis, bruņurupuči, jūras putni un jūras zīdītāji ir jutīgas būtnes, un aicina Komisiju atbalstīt tādu ķeršanas un nokaušanas metožu izveidi, ar kurām tiktu samazinātas jūras savvaļas dzīvnieku nevajadzīgas ciešanas;

Rentabilitāte un profesionālā izaugsme

| 56. | norāda, ka KZP reformā būtu jāņem vērā tas, ka saskaņā ar ES lēmumu zvejas krājumu izmantošanā kā mērķis būtu jāizmanto maksimālās ilgtspējīgās rentabilitātes princips, kas jāsaprot kā ekspluatācijas maksimālais apjoms, nevis kā mērķis, bet uzsver, ka tas būtu jāpielāgo daudzsugu pieejai, saskaņā ar kuru tiek ņemta vērā situācija attiecībā uz visām zvejotajām sugām un netiek izmantota pašreizējā pieeja, saskaņā ar kuru katram zivju krājumam tiek noteikts maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms; uzskata, ka ir ieteicams šo mērķi īstenot pragmatiski, pamatot to uz zinātniskiem datiem un noteikt tā sociāli ekonomiskās sekas; |
| --- | --- |

56.

norāda, ka KZP reformā būtu jāņem vērā tas, ka saskaņā ar ES lēmumu zvejas krājumu izmantošanā kā mērķis būtu jāizmanto maksimālās ilgtspējīgās rentabilitātes princips, kas jāsaprot kā ekspluatācijas maksimālais apjoms, nevis kā mērķis, bet uzsver, ka tas būtu jāpielāgo daudzsugu pieejai, saskaņā ar kuru tiek ņemta vērā situācija attiecībā uz visām zvejotajām sugām un netiek izmantota pašreizējā pieeja, saskaņā ar kuru katram zivju krājumam tiek noteikts maksimālais ilgtspējīgas ieguves apjoms; uzskata, ka ir ieteicams šo mērķi īstenot pragmatiski, pamatot to uz zinātniskiem datiem un noteikt tā sociāli ekonomiskās sekas;

| 57. | uzsver, ka ir svarīgi sniegt ekonomisku un politisku atbalstu zvejnieku un pētnieku sadarbībai, lai varētu izstrādāt tādas vadlīnijas, kuru pamatā ir reālāka informācija par apstākļiem jūrā, un tās varētu ātrāk īstenot; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka ir svarīgi sniegt ekonomisku un politisku atbalstu zvejnieku un pētnieku sadarbībai, lai varētu izstrādāt tādas vadlīnijas, kuru pamatā ir reālāka informācija par apstākļiem jūrā, un tās varētu ātrāk īstenot;

| 58. | uzsver, cik ļoti svarīga zvejas nozare ir pašreizējā sociālekonomiskajā situācijā attiecībā uz nodarbinātību un ekonomiskas un sociālas kohēzijas veicināšanu attālākajos reģionos; atgādina, ka Kopienas attālākie reģioni atpaliek sociālekonomiskajā ziņā to attālās un izolētās atrašanās vietas, mazā izmēra un sarežģīto topogrāfisko un klimata apstākļu dēļ, to ekonomiskās atkarības no nedaudziem produktiem, jo īpaši zivsaimniecības produktiem, dēļ, kā arī tādēļ, ka tiem ir ierobežots tirgus un dubults statuss (tie ir gan Kopienas reģioni, gan teritorijas, kas atrodas jaunattīstības valstu vidē), jo šo īpatnību dēļ ir radusies reāla diskriminācija dažās kopējās zivsaimniecības politikas jomās, jo īpaši attiecībā uz atbalstu zvejas flotes modernizācijai un atjaunošanai; |
| --- | --- |

58.

uzsver, cik ļoti svarīga zvejas nozare ir pašreizējā sociālekonomiskajā situācijā attiecībā uz nodarbinātību un ekonomiskas un sociālas kohēzijas veicināšanu attālākajos reģionos; atgādina, ka Kopienas attālākie reģioni atpaliek sociālekonomiskajā ziņā to attālās un izolētās atrašanās vietas, mazā izmēra un sarežģīto topogrāfisko un klimata apstākļu dēļ, to ekonomiskās atkarības no nedaudziem produktiem, jo īpaši zivsaimniecības produktiem, dēļ, kā arī tādēļ, ka tiem ir ierobežots tirgus un dubults statuss (tie ir gan Kopienas reģioni, gan teritorijas, kas atrodas jaunattīstības valstu vidē), jo šo īpatnību dēļ ir radusies reāla diskriminācija dažās kopējās zivsaimniecības politikas jomās, jo īpaši attiecībā uz atbalstu zvejas flotes modernizācijai un atjaunošanai;

| 59. | mudina Komisiju atzīt tādu attālāko reģionu un nomaļu salu kopienu specifiskās īpatnības un atšķirības, kuru ekonomiskā izdzīvošana ir gandrīz pilnībā atkarīga no zivsaimniecības, un veicināt pasākumus, ar kuriem sekmē zivsaimniecības bioloģisko un sociālo ilgtspējību šajos reģionos; |
| --- | --- |

59.

mudina Komisiju atzīt tādu attālāko reģionu un nomaļu salu kopienu specifiskās īpatnības un atšķirības, kuru ekonomiskā izdzīvošana ir gandrīz pilnībā atkarīga no zivsaimniecības, un veicināt pasākumus, ar kuriem sekmē zivsaimniecības bioloģisko un sociālo ilgtspējību šajos reģionos;

| 60. | atbalsta POSEI zivsaimniecības programmas (programma to papildu izmaksu kompensēšanai, kas radušās noteiktu zivsaimniecības produktu tirdzniecībā no attālākajiem reģioniem) turpināšanu saskaņā ar tādiem pašiem principiem kā POSEI lauksaimniecības programmai; tādēļ uzskata, ka minētā programma ir jāturpina bezgalīgi, jo attālākā reģiona statuss ir nemainīgs faktors; |
| --- | --- |

60.

atbalsta POSEI zivsaimniecības programmas (programma to papildu izmaksu kompensēšanai, kas radušās noteiktu zivsaimniecības produktu tirdzniecībā no attālākajiem reģioniem) turpināšanu saskaņā ar tādiem pašiem principiem kā POSEI lauksaimniecības programmai; tādēļ uzskata, ka minētā programma ir jāturpina bezgalīgi, jo attālākā reģiona statuss ir nemainīgs faktors;

| 61. | uzskata, ka ir svarīgi zivsaimniecības nozarē izveidot dažādu profesiju pārstāvju apvienības, kurās darbotos īpašnieki, darbinieki, pārstrādātāji, starpnieki utt. un kuras veicinātu dažādu ieinteresēto personu augšupēju un lejupēju apspriešanos; |
| --- | --- |

61.

uzskata, ka ir svarīgi zivsaimniecības nozarē izveidot dažādu profesiju pārstāvju apvienības, kurās darbotos īpašnieki, darbinieki, pārstrādātāji, starpnieki utt. un kuras veicinātu dažādu ieinteresēto personu augšupēju un lejupēju apspriešanos;

| 62. | mudina Komisiju izveidot īpašas Kopienas atbalsta programmas, ar kurām atbalsta mazos piekrastes un nerūpnieciskās zivsaimniecības uzņēmumus, kā arī čaulgliemju zveju, ko parasti veic uzņēmumu mazās un vidējās nodaļas, lai palīdzētu to flotēm pārvarēt tradicionālās strukturālās grūtības, gūstot lielāku labumu no Eiropas Zivsaimniecības fonda piedāvātajām iespējām, jo daudzi minētā fonda pasākumi ir paredzēti tieši mazo un vidējo uzņēmumu problēmu risināšanai, jo īpaši sekmējot to piekļuvi tirgiem un to produktu vērtības palielināšanu; |
| --- | --- |

62.

mudina Komisiju izveidot īpašas Kopienas atbalsta programmas, ar kurām atbalsta mazos piekrastes un nerūpnieciskās zivsaimniecības uzņēmumus, kā arī čaulgliemju zveju, ko parasti veic uzņēmumu mazās un vidējās nodaļas, lai palīdzētu to flotēm pārvarēt tradicionālās strukturālās grūtības, gūstot lielāku labumu no Eiropas Zivsaimniecības fonda piedāvātajām iespējām, jo daudzi minētā fonda pasākumi ir paredzēti tieši mazo un vidējo uzņēmumu problēmu risināšanai, jo īpaši sekmējot to piekļuvi tirgiem un to produktu vērtības palielināšanu;

| 63. | mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt zvejnieku un komandas kapteiņu pienācīgu apmācību, tostarp obligātās apmācības programmas, kurās zvejnieki, kam nav profesionālās kvalifikācijas, apgūtu zvejas paraugpraksi un jūras ekoloģijas pamatzināšanas, lai paaugstinātu kvalifikāciju statusu, piešķirot šai profesijai prestižu un piesaistot spējīgus jaunus cilvēkus, kuri būtu gatavi pieņemt profesionālo mobilitāti un pozitīvāk raudzīties uz uzņēmējdarbības iespējām zivsaimniecības nozarē, spētu apvienot visus tehniskos, zinātniskos un kultūras faktorus, kas vajadzīgi, lai mainītu plaši izplatīto viedokli par zivsaimniecību kā perifēru darbību; |
| --- | --- |

63.

mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt zvejnieku un komandas kapteiņu pienācīgu apmācību, tostarp obligātās apmācības programmas, kurās zvejnieki, kam nav profesionālās kvalifikācijas, apgūtu zvejas paraugpraksi un jūras ekoloģijas pamatzināšanas, lai paaugstinātu kvalifikāciju statusu, piešķirot šai profesijai prestižu un piesaistot spējīgus jaunus cilvēkus, kuri būtu gatavi pieņemt profesionālo mobilitāti un pozitīvāk raudzīties uz uzņēmējdarbības iespējām zivsaimniecības nozarē, spētu apvienot visus tehniskos, zinātniskos un kultūras faktorus, kas vajadzīgi, lai mainītu plaši izplatīto viedokli par zivsaimniecību kā perifēru darbību;

| 64. | uzsver, ka profesionālās kvalifikācijas ir galvenais faktors gan produktivitātes uzlabošanā, gan atalgojuma paaugstināšanā; atzīmē, ka kvalificētu darbinieku nodarbināšana ir tehnoloģiski attīstītu uzņēmumu raksturīga iezīme un nozīmē labāku atalgojumu, labāku izpratni par standartiem (un tādējādi lielāku iespēju nodrošināt atbilstību tiem), kā arī labāku izpratni par zvejas un ekosistēmu savstarpējo ietekmi un tās ievērošanu; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka profesionālās kvalifikācijas ir galvenais faktors gan produktivitātes uzlabošanā, gan atalgojuma paaugstināšanā; atzīmē, ka kvalificētu darbinieku nodarbināšana ir tehnoloģiski attīstītu uzņēmumu raksturīga iezīme un nozīmē labāku atalgojumu, labāku izpratni par standartiem (un tādējādi lielāku iespēju nodrošināt atbilstību tiem), kā arī labāku izpratni par zvejas un ekosistēmu savstarpējo ietekmi un tās ievērošanu;

| 65. | uzskata, ka visiem zvejā un gliemeņu zvejā nodarbinātajiem vīriešiem un sievietēm visās dalībvalstīs ir jānodrošina vienkāršāka piekļuve Eiropas Savienības finanšu instrumentiem un jāpiešķir līdzvērtīgs statuss, lai viņiem garantētu sociālo drošību un aizsardzību katras dalībvalsts sociālās labklājības sistēmā; uzsver, ka jāievieš finansiāla atbalsta stratēģija zivsaimniecības speciālistiem, kuru darba apjoms varētu samazināties vai kuri varētu zaudēt darbu tāpēc, ka zvejniecības jauda ir jāpieskaņo zivju krājumu pieejamībai vai zivju krājumu atjaunošanas plāniem; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka visiem zvejā un gliemeņu zvejā nodarbinātajiem vīriešiem un sievietēm visās dalībvalstīs ir jānodrošina vienkāršāka piekļuve Eiropas Savienības finanšu instrumentiem un jāpiešķir līdzvērtīgs statuss, lai viņiem garantētu sociālo drošību un aizsardzību katras dalībvalsts sociālās labklājības sistēmā; uzsver, ka jāievieš finansiāla atbalsta stratēģija zivsaimniecības speciālistiem, kuru darba apjoms varētu samazināties vai kuri varētu zaudēt darbu tāpēc, ka zvejniecības jauda ir jāpieskaņo zivju krājumu pieejamībai vai zivju krājumu atjaunošanas plāniem;

| 66. | aicina, lai dalībvalstis atbilstīgi savām attiecīgajām darba tiesību normām noslēgtu koplīgumus, kas jāakceptē Eiropas flotēm, lai tajās uzlabotu darba apstākļus un drošību; |
| --- | --- |

66.

aicina, lai dalībvalstis atbilstīgi savām attiecīgajām darba tiesību normām noslēgtu koplīgumus, kas jāakceptē Eiropas flotēm, lai tajās uzlabotu darba apstākļus un drošību;

| 67. | uzskata, ka ražotāji ir ciešāk jāiesaista svaigo zivju un citu zivsaimniecības ražojumu tirdzniecības ķēdē un ir jāsamazina starpnieku skaits, kā arī pastiprināti jānodrošina ražotāju organizāciju un citu ieinteresēto personu iesaistīšanās krājumu pārvaldībā un zivsaimniecības ražojumu pārdošanā, lai zvejas apakšnozari padarītu pēc iespējas ienesīgāku, un jāveicina un jāatbalsta visas ražotāju tiešās pārdošanas un tirdzniecības darbības, kas var saīsināt minēto produktu tirdzniecības ķēdi; |
| --- | --- |

67.

uzskata, ka ražotāji ir ciešāk jāiesaista svaigo zivju un citu zivsaimniecības ražojumu tirdzniecības ķēdē un ir jāsamazina starpnieku skaits, kā arī pastiprināti jānodrošina ražotāju organizāciju un citu ieinteresēto personu iesaistīšanās krājumu pārvaldībā un zivsaimniecības ražojumu pārdošanā, lai zvejas apakšnozari padarītu pēc iespējas ienesīgāku, un jāveicina un jāatbalsta visas ražotāju tiešās pārdošanas un tirdzniecības darbības, kas var saīsināt minēto produktu tirdzniecības ķēdi;

| 68. | aicina Komisiju pastiprināt patērētāju informēšanu par zivsaimniecības produktu izcelsmi un kvalitāti, izveidot īpašu ekomarķējuma programmu, lai uzlabotu zivsaimniecības ražojumu tēlu un patērētāju veselību, šīs programmas pamatā liekot stingru uzraudzību un pilnīgu produktu izsekojamību, sākot no izejvielu ieguves brīža līdz galaprodukta tirdzniecībai, gan attiecībā uz svaigu lomu, gan apstrādātu zvejas vai akvakultūras produktu pārdošanu; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju pastiprināt patērētāju informēšanu par zivsaimniecības produktu izcelsmi un kvalitāti, izveidot īpašu ekomarķējuma programmu, lai uzlabotu zivsaimniecības ražojumu tēlu un patērētāju veselību, šīs programmas pamatā liekot stingru uzraudzību un pilnīgu produktu izsekojamību, sākot no izejvielu ieguves brīža līdz galaprodukta tirdzniecībai, gan attiecībā uz svaigu lomu, gan apstrādātu zvejas vai akvakultūras produktu pārdošanu;

| 69. | atgādina, ka jānodrošina stingra atbilstība Kopienas tirgū nonākušo zivsaimniecības produktu, tostarp importēto produktu, uzraudzības un sertifikācijas pasākumiem, lai garantētu šo ražojumu izcelsmes nosakāmību un to, ka tie ražoti ilgtspējīgos zivsaimniecības uzņēmumos, un, ja tas tā ir, tad jānodrošina arī to, ka šie produkti ir pienācīgi apstrādāti; turklāt norāda uz nepieciešamību nodrošināt, lai importētie produkti ir nosakāmas izcelsmes un atbilst veselības aizsardzības, vides un sociālajām prasībām, kas noteiktas Kopienas produktiem, tā radot godīgus konkurences apstākļus Kopienas tirgū; |
| --- | --- |

69.

atgādina, ka jānodrošina stingra atbilstība Kopienas tirgū nonākušo zivsaimniecības produktu, tostarp importēto produktu, uzraudzības un sertifikācijas pasākumiem, lai garantētu šo ražojumu izcelsmes nosakāmību un to, ka tie ražoti ilgtspējīgos zivsaimniecības uzņēmumos, un, ja tas tā ir, tad jānodrošina arī to, ka šie produkti ir pienācīgi apstrādāti; turklāt norāda uz nepieciešamību nodrošināt, lai importētie produkti ir nosakāmas izcelsmes un atbilst veselības aizsardzības, vides un sociālajām prasībām, kas noteiktas Kopienas produktiem, tā radot godīgus konkurences apstākļus Kopienas tirgū;

Pārvaldības modeļi: decentralizācija, lielāka atbildība un uzraudzība

| 70. | atzīmē, ka tādēļ, ka zveja ir darbība, kurā izmanto pašatjaunojošos resursus, pirmais un galvenais zivsaimniecības pārvaldības uzdevums ir tieši vai netieši kontrolēt kopējās zvejas darbības tā, lai garantētu zivsaimniecības produktu piegādes iedzīvotājiem, ievērojot resursu ilgtspējību; |
| --- | --- |

70.

atzīmē, ka tādēļ, ka zveja ir darbība, kurā izmanto pašatjaunojošos resursus, pirmais un galvenais zivsaimniecības pārvaldības uzdevums ir tieši vai netieši kontrolēt kopējās zvejas darbības tā, lai garantētu zivsaimniecības produktu piegādes iedzīvotājiem, ievērojot resursu ilgtspējību;

| 71. | uzskata, ka ir būtiski svarīgi izveidot politisko sistēmu, lai ar nozari saistītus lēmumus varētu pieņemt vidējā termiņā un ilgtermiņā, piemērojot dažādus darbības plānus, kas ir savienojami ar jūras ekosistēmu, un zivsaimniecības specifisko būtību, un Eiropas flotu atšķirīgajām individuālajām īpatnībām; |
| --- | --- |

71.

uzskata, ka ir būtiski svarīgi izveidot politisko sistēmu, lai ar nozari saistītus lēmumus varētu pieņemt vidējā termiņā un ilgtermiņā, piemērojot dažādus darbības plānus, kas ir savienojami ar jūras ekosistēmu, un zivsaimniecības specifisko būtību, un Eiropas flotu atšķirīgajām individuālajām īpatnībām;

| 72. | uzskata, ka, lai gan ES mērogā var formulēt ilgtermiņa stratēģiskos mērķus, ir jāparedz, ka reālā atbildība par atsevišķu darbības plānu izstrādi un īstenošanu ir dalībvalstīm un reģionālajām iestādēm, un Eiropas institūcijām tikai jāraugās, lai tiktu sasniegti galvenie mērķi; |
| --- | --- |

72.

uzskata, ka, lai gan ES mērogā var formulēt ilgtermiņa stratēģiskos mērķus, ir jāparedz, ka reālā atbildība par atsevišķu darbības plānu izstrādi un īstenošanu ir dalībvalstīm un reģionālajām iestādēm, un Eiropas institūcijām tikai jāraugās, lai tiktu sasniegti galvenie mērķi;

| 73. | uzskata, ka attiecībā uz visiem zivsaimniecības veidiem un/vai ģeogrāfiskajiem zvejas rajoniem ir jāizstrādā ilgtermiņa pārvaldības un zvejas resursu atjaunošanas plāni; aicina šos plānus izstrādāt piesardzīgi, ievērojot zinātniskos ieteikumus un paredzot atbilstību konsekventiem kritērijiem, kas nodrošinātu ekosistēmas pieejas izmantošanu; uzskata, ka plāni ir regulāri jāuzrauga, lai nepieciešamības gadījumā tos varētu pielāgot jebkuriem jauniem apstākļiem; |
| --- | --- |

73.

uzskata, ka attiecībā uz visiem zivsaimniecības veidiem un/vai ģeogrāfiskajiem zvejas rajoniem ir jāizstrādā ilgtermiņa pārvaldības un zvejas resursu atjaunošanas plāni; aicina šos plānus izstrādāt piesardzīgi, ievērojot zinātniskos ieteikumus un paredzot atbilstību konsekventiem kritērijiem, kas nodrošinātu ekosistēmas pieejas izmantošanu; uzskata, ka plāni ir regulāri jāuzrauga, lai nepieciešamības gadījumā tos varētu pielāgot jebkuriem jauniem apstākļiem;

| 74. | uzskata, ka pārvaldības un resursu atjaunošanas plāni ir jāizvērtē no zinātniskā viedokļa un rūpīgi jāpārbauda, izmantojot simulāciju, lai nodrošinātu, ka ir lielas iespējas sasniegt to mērķus neatkarīgi no tā, ka pašreizējās zinātnes atziņās joprojām ir daudz neskaidrību par jūras vidi un zivju krājumu īpatnībām; |
| --- | --- |

74.

uzskata, ka pārvaldības un resursu atjaunošanas plāni ir jāizvērtē no zinātniskā viedokļa un rūpīgi jāpārbauda, izmantojot simulāciju, lai nodrošinātu, ka ir lielas iespējas sasniegt to mērķus neatkarīgi no tā, ka pašreizējās zinātnes atziņās joprojām ir daudz neskaidrību par jūras vidi un zivju krājumu īpatnībām;

| 75. | prasa, lai Komisija pārbauda visus alternatīvos pasākumus pārmērīgas zvejas novēršanai un iespējas modernizēt noteiktas zvejas flotes daļas, nepalielinot zvejas jaudu; |
| --- | --- |

75.

prasa, lai Komisija pārbauda visus alternatīvos pasākumus pārmērīgas zvejas novēršanai un iespējas modernizēt noteiktas zvejas flotes daļas, nepalielinot zvejas jaudu;

| 76. | uzskata, ka zivsaimniecības nozares pārstāvju tiešāka iesaistīšanās kopējās zivsaimniecības politikas veidošanā un pārvaldībā varētu būtiski samazināt izmetumu apjomu; uzskata, ka iespējami liels atbalsts ir jāsniedz uz rezultātiem balstītas pārvaldības izmēģināšanai; uzskata, ka tādēļ būs jāpārskata zvejas Kontroles regulas (Padomes regula (EK) Nr. 1224/2009) noteikumi, lai gan tā pieņemta tikai 2009. gada beigās; |
| --- | --- |

76.

uzskata, ka zivsaimniecības nozares pārstāvju tiešāka iesaistīšanās kopējās zivsaimniecības politikas veidošanā un pārvaldībā varētu būtiski samazināt izmetumu apjomu; uzskata, ka iespējami liels atbalsts ir jāsniedz uz rezultātiem balstītas pārvaldības izmēģināšanai; uzskata, ka tādēļ būs jāpārskata zvejas Kontroles regulas (Padomes regula (EK) Nr. 1224/2009) noteikumi, lai gan tā pieņemta tikai 2009. gada beigās;

| 77. | uzskata, ka zivsaimniecības nozares pārvaldības sistēmā jāatsakās no tradicionālās lejupejošās pieejas, bet ir jāuzsver gan reģionalizēšanas un subsidiaritātes principi (horizontālā decentralizēšana), nepieļaujot reģionālo diskrimināciju un neierobežojot zivsaimniecības politikas vispārējo īstenošanu, gan relatīvas stabilitātes principa novērtēšana un izvērtējums par to, vai saskaņā ar šādas novērtēšanas secinājumiem šo principu būtu jāpiemēro elastīgāk, kā arī nozares speciālistu un iesaistīto personu līdzdalība; ņemot vērā Kopienas flotes daudzveidīgās īpatnības, kategoriski noraida centienus pieņemt vienotu Kopienas zivsaimniecības pārvaldības modeli un tā vietā aicina pienācīgi ņemt vērā dažādo Eiropas jūru specifiskās īpatnības; tomēr uzsver, ka ir jāizvairās no tā, ka tiek apdraudētas vienlīdzīgas iespējas ražotājiem Eiropas tirgū vai konkurences nosacījumu saskaņošana; |
| --- | --- |

77.

uzskata, ka zivsaimniecības nozares pārvaldības sistēmā jāatsakās no tradicionālās lejupejošās pieejas, bet ir jāuzsver gan reģionalizēšanas un subsidiaritātes principi (horizontālā decentralizēšana), nepieļaujot reģionālo diskrimināciju un neierobežojot zivsaimniecības politikas vispārējo īstenošanu, gan relatīvas stabilitātes principa novērtēšana un izvērtējums par to, vai saskaņā ar šādas novērtēšanas secinājumiem šo principu būtu jāpiemēro elastīgāk, kā arī nozares speciālistu un iesaistīto personu līdzdalība; ņemot vērā Kopienas flotes daudzveidīgās īpatnības, kategoriski noraida centienus pieņemt vienotu Kopienas zivsaimniecības pārvaldības modeli un tā vietā aicina pienācīgi ņemt vērā dažādo Eiropas jūru specifiskās īpatnības; tomēr uzsver, ka ir jāizvairās no tā, ka tiek apdraudētas vienlīdzīgas iespējas ražotājiem Eiropas tirgū vai konkurences nosacījumu saskaņošana;

| 78. | prasa, lai Komisija izstrādā atsevišķu, skaidri definētu, liberālu, nebirokrātisku un vienkāršotu modeli mazo piekrastes zivsaimniecības uzņēmumu pārvaldībai jomās, kur Eiropas institūcijas nosaka vispārējus mērķus, kas dalībvalstīm jāsasniedz saskaņā ar to vietējo stratēģiju; |
| --- | --- |

78.

prasa, lai Komisija izstrādā atsevišķu, skaidri definētu, liberālu, nebirokrātisku un vienkāršotu modeli mazo piekrastes zivsaimniecības uzņēmumu pārvaldībai jomās, kur Eiropas institūcijas nosaka vispārējus mērķus, kas dalībvalstīm jāsasniedz saskaņā ar to vietējo stratēģiju;

| 79. | atzīst potenciālu, kas piemīt pašpārvaldei un reģionalizācijai un ko varētu izmantot, veidojot noteikumu ievērošanas kultūru; |
| --- | --- |

79.

atzīst potenciālu, kas piemīt pašpārvaldei un reģionalizācijai un ko varētu izmantot, veidojot noteikumu ievērošanas kultūru;

| 80. | uzskata, ka ieinteresēto pušu iesaistīšana zivsaimniecības pārvaldības politikas izstrādē un administrēšanā ļautu palielināt pārvaldības pasākumu efektivitāti, tādēļ uzskata, ka ir jāatzīst, jāveicina un jāparedz stimuli par pozitīviem jauninājumiem gan atsevišķām personām, gan vietējā vai dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

80.

uzskata, ka ieinteresēto pušu iesaistīšana zivsaimniecības pārvaldības politikas izstrādē un administrēšanā ļautu palielināt pārvaldības pasākumu efektivitāti, tādēļ uzskata, ka ir jāatzīst, jāveicina un jāparedz stimuli par pozitīviem jauninājumiem gan atsevišķām personām, gan vietējā vai dalībvalstu līmenī;

| 81. | uzskata, ka ir svarīgi rīkot plašāku apspriešanos un veikt analīzi par iespējamo kopējās zivsaimniecības politikas decentralizāciju, iesaistot visas ieinteresētās personas institūciju un nozares līmenī; |
| --- | --- |

81.

uzskata, ka ir svarīgi rīkot plašāku apspriešanos un veikt analīzi par iespējamo kopējās zivsaimniecības politikas decentralizāciju, iesaistot visas ieinteresētās personas institūciju un nozares līmenī;

| 82. | mudina Komisiju rūpīgi izpētīt iespējas pieņemt jaunus zivsaimniecības pārvaldības modeļus, ar kuriem papildina KPN un kvotu sistēmu, izņemot attiecībā uz jomām, kurās šī sistēma varētu būt piemērojama arī turpmāk, jo šāda kārtība atvieglotu pilnīga izmetumu aizlieguma politikas ieviešanu un ļautu daudz elastīgāk pieskaņot floti atbilstoši pašreizējai krājumu daudzveidībai un izplatībai, prasa, lai Komisija izpēta vai jāparedz kādas izmaiņas relatīvas stabilitātes principā un, jo īpaši, kā piekrastes kopienām, kuras ir ļoti atkarīgas no zivsaimniecības, var nodrošināt priekšrocības zivsaimniecības resursu sadalījumā, un ja izmaiņas nepieciešamas, jāizpēta, kādām tām jābūt; |
| --- | --- |

82.

mudina Komisiju rūpīgi izpētīt iespējas pieņemt jaunus zivsaimniecības pārvaldības modeļus, ar kuriem papildina KPN un kvotu sistēmu, izņemot attiecībā uz jomām, kurās šī sistēma varētu būt piemērojama arī turpmāk, jo šāda kārtība atvieglotu pilnīga izmetumu aizlieguma politikas ieviešanu un ļautu daudz elastīgāk pieskaņot floti atbilstoši pašreizējai krājumu daudzveidībai un izplatībai, prasa, lai Komisija izpēta vai jāparedz kādas izmaiņas relatīvas stabilitātes principā un, jo īpaši, kā piekrastes kopienām, kuras ir ļoti atkarīgas no zivsaimniecības, var nodrošināt priekšrocības zivsaimniecības resursu sadalījumā, un ja izmaiņas nepieciešamas, jāizpēta, kādām tām jābūt;

| 83. | uzskata, ka pārvaldības sistēma, kuras pamatā būtu zvejas piepūles princips, ļautu izvērst efektīvu pilnīga izmetumu aizlieguma politiku un vienkāršot pašreizējās administratīvās un kontroles procedūras, kuras prasa pārlieku daudz laika un dārgi izmaksā gan nozarei, gan dalībvalstu iestādēm; |
| --- | --- |

83.

uzskata, ka pārvaldības sistēma, kuras pamatā būtu zvejas piepūles princips, ļautu izvērst efektīvu pilnīga izmetumu aizlieguma politiku un vienkāršot pašreizējās administratīvās un kontroles procedūras, kuras prasa pārlieku daudz laika un dārgi izmaksā gan nozarei, gan dalībvalstu iestādēm;

| 84. | uzskata, ka ir nepiemēroti veikt zvejas intensitātes novērtējumu pēc vienota parauga, neņemot vērā flotu un zvejas rīku daudzveidību; uzskata, ka zvejas intensitātes kontroles pasākumos jāņem vērā sugu daudzveidība, dažādie zvejas rīku veidi un novērtējumi par nozvejas apjomu ietekmi uz attiecīgo sugu krājumiem; |
| --- | --- |

84.

uzskata, ka ir nepiemēroti veikt zvejas intensitātes novērtējumu pēc vienota parauga, neņemot vērā flotu un zvejas rīku daudzveidību; uzskata, ka zvejas intensitātes kontroles pasākumos jāņem vērā sugu daudzveidība, dažādie zvejas rīku veidi un novērtējumi par nozvejas apjomu ietekmi uz attiecīgo sugu krājumiem;

| 85. | uzskata, ka, mainot pārvaldības modeli, ir jāparedz piemērots pagaidu periods, kurā šis modelis tiktu ekskluzīvi piemērots katrā dalībvalstī, lai novērstu pēkšņas izmaiņas un novērtētu rezultātus pirms tā piemērošanas visā Kopienā; |
| --- | --- |

85.

uzskata, ka, mainot pārvaldības modeli, ir jāparedz piemērots pagaidu periods, kurā šis modelis tiktu ekskluzīvi piemērots katrā dalībvalstī, lai novērstu pēkšņas izmaiņas un novērtētu rezultātus pirms tā piemērošanas visā Kopienā;

| 86. | turklāt uzskata, ka ikviens jauns pārvaldības modelis jāveido, balstoties uz pastāvošo kārtību, kuras pamatā ir relatīvas stabilitātes princips, tomēr norāda, ka turpmākajā KZP neizbēgami būs jāatzīst pašreizējā situācija attiecībā uz nozvejas kvotu izmantojumu un sistēma jāveido pietiekami elastīga, lai nekaitētu ekonomiskajai efektivitātei un ieguldījumu rentabilitātei; |
| --- | --- |

86.

turklāt uzskata, ka ikviens jauns pārvaldības modelis jāveido, balstoties uz pastāvošo kārtību, kuras pamatā ir relatīvas stabilitātes princips, tomēr norāda, ka turpmākajā KZP neizbēgami būs jāatzīst pašreizējā situācija attiecībā uz nozvejas kvotu izmantojumu un sistēma jāveido pietiekami elastīga, lai nekaitētu ekonomiskajai efektivitātei un ieguldījumu rentabilitātei;

| 87. | uzskata, ka izpratne par dažādajiem zvejas resursu apsaimniekošanas pasākumiem un šo pasākumu pieņemšanas un īstenošanas līmenis būs proporcionāls tam, kādas līdzdalības iespējas būs paredzētas iesaistītajām pusēm, cik skaidri būs formulēti mērķi un cik lielā apmērā tiks sniegts ekonomiskais un sociālais atbalsts; uzsver, ka nepieciešams ieviest subsidēšanas vai kompensācijas mehānismus, lai atbalstītu zvejniekus, kurus negatīvi skārušas daudzgadu atjaunošanas un pārvaldības plānu un ekosistēmu aizsardzības pasākumu ekonomiskās un sociālās sekas; |
| --- | --- |

87.

uzskata, ka izpratne par dažādajiem zvejas resursu apsaimniekošanas pasākumiem un šo pasākumu pieņemšanas un īstenošanas līmenis būs proporcionāls tam, kādas līdzdalības iespējas būs paredzētas iesaistītajām pusēm, cik skaidri būs formulēti mērķi un cik lielā apmērā tiks sniegts ekonomiskais un sociālais atbalsts; uzsver, ka nepieciešams ieviest subsidēšanas vai kompensācijas mehānismus, lai atbalstītu zvejniekus, kurus negatīvi skārušas daudzgadu atjaunošanas un pārvaldības plānu un ekosistēmu aizsardzības pasākumu ekonomiskās un sociālās sekas;

| 88. | uzskata, ka reģionālajām konsultatīvajām padomēm (RKP) un citām iesaistītajām personām, kā arī Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras veiktajiem novērtējumiem jāpiešķir lielāka nozīme gan pēc KZP reformas, gan tās laikā un ka minētajām iestādēm jādod loģistikas un finansējuma iespējas, lai tās varētu efektīvi un pilnā apjomā veikt jaunos pienākumus atbilstoši Parlamenta iepriekšējām rezolūcijām, piemēram, 2009. gada 24. aprīļa rezolūcijai; |
| --- | --- |

88.

uzskata, ka reģionālajām konsultatīvajām padomēm (RKP) un citām iesaistītajām personām, kā arī Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūras veiktajiem novērtējumiem jāpiešķir lielāka nozīme gan pēc KZP reformas, gan tās laikā un ka minētajām iestādēm jādod loģistikas un finansējuma iespējas, lai tās varētu efektīvi un pilnā apjomā veikt jaunos pienākumus atbilstoši Parlamenta iepriekšējām rezolūcijām, piemēram, 2009. gada 24. aprīļa rezolūcijai;

| 89. | prasa lēmumu pieņemšanas procesā spēcīgāk integrēt reģionālos elementus, lielākā mērā nekā līdz šim ņemot vērā ekosistēmu reģionālās īpatnības un ar ģeogrāfiskajiem apstākļiem saistītos ražošanas nosacījumus, turklāt ilgtspējīgi nostiprināt reģionālo konsultatīvo struktūru nozīmi; |
| --- | --- |

89.

prasa lēmumu pieņemšanas procesā spēcīgāk integrēt reģionālos elementus, lielākā mērā nekā līdz šim ņemot vērā ekosistēmu reģionālās īpatnības un ar ģeogrāfiskajiem apstākļiem saistītos ražošanas nosacījumus, turklāt ilgtspējīgi nostiprināt reģionālo konsultatīvo struktūru nozīmi;

| 90. | uzsver Eiropas Zivsaimniecības kontroles un inspekcijas aģentūras nozīmi saistībā ar reformēto KZP un norāda, ka ir nepieciešams nodrošināt zivsaimniecības kontroles vienotību un objektivitāti un piemērot vienotu un taisnīgu noteikumu un sankciju sistēmu, šādā veidā nostiprinot kuģu īpašnieku un zvejnieku ticību vienlīdzīgas attieksmes pamatprincipam; |
| --- | --- |

90.

uzsver Eiropas Zivsaimniecības kontroles un inspekcijas aģentūras nozīmi saistībā ar reformēto KZP un norāda, ka ir nepieciešams nodrošināt zivsaimniecības kontroles vienotību un objektivitāti un piemērot vienotu un taisnīgu noteikumu un sankciju sistēmu, šādā veidā nostiprinot kuģu īpašnieku un zvejnieku ticību vienlīdzīgas attieksmes pamatprincipam;

| 91. | uzskata, ka KLP kontroles politikā ir jāņem vērā šādi aspekti:






  — | tiešāka Eiropas Komisijas kontrole, maksimāli izmantojot iespējas, kas izriet no Zivsaimniecības kontroles aģentūras izveides; |
| --- | --- | --- |

91.

uzskata, ka KLP kontroles politikā ir jāņem vērā šādi aspekti:

—

tiešāka Eiropas Komisijas kontrole, maksimāli izmantojot iespējas, kas izriet no Zivsaimniecības kontroles aģentūras izveides;

| — | tiesību aktu vienkāršošana, pieņemot standartus, kas vislabāk piemēroti mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

—

tiesību aktu vienkāršošana, pieņemot standartus, kas vislabāk piemēroti mērķu sasniegšanai;

| — | principa piemērošana, ka tai pusei, kura pārkāpusi tiesību aktu noteikumus, jāatlīdzina citiem tirgus dalībniekiem nodarītais kaitējums; |
| --- | --- |

—

principa piemērošana, ka tai pusei, kura pārkāpusi tiesību aktu noteikumus, jāatlīdzina citiem tirgus dalībniekiem nodarītais kaitējums;

| — | augšupējs lēmumu pieņemšanas process, kas veicinātu kontroles sistēmas piemērošanu; |
| --- | --- |

—

augšupējs lēmumu pieņemšanas process, kas veicinātu kontroles sistēmas piemērošanu;

| 92. | prasa noteikt visaptverošu politiku, lai piešķirtu dalībvalstīm lielāku atbildību, vienlaicīgi paredzot, ka dalībvalstīm, kuras nav izpildījušas savas saistības kontroles un krājumu saglabāšanas jomā, nebūtu iespējams izmantot struktūrfondu un Kopienas cita atbalsta līdzekļus atbilstīgi jaunās zivsaimniecības kontroles regulas 95. pantam; uzskata, ka ir būtiski, lai ES un dalībvalstu finansējums zivsaimniecībai tiktu elastīgi novirzīts tikai tām darbībām un pasākumiem, kurus veic ekoloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgi zivsaimniecības uzņēmumi; |
| --- | --- |

92.

prasa noteikt visaptverošu politiku, lai piešķirtu dalībvalstīm lielāku atbildību, vienlaicīgi paredzot, ka dalībvalstīm, kuras nav izpildījušas savas saistības kontroles un krājumu saglabāšanas jomā, nebūtu iespējams izmantot struktūrfondu un Kopienas cita atbalsta līdzekļus atbilstīgi jaunās zivsaimniecības kontroles regulas 95. pantam; uzskata, ka ir būtiski, lai ES un dalībvalstu finansējums zivsaimniecībai tiktu elastīgi novirzīts tikai tām darbībām un pasākumiem, kurus veic ekoloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgi zivsaimniecības uzņēmumi;

| 93. | norāda, ka nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja ir negodīgas konkurences paveids, kas nodara nopietnu kaitējumu visiem tiem Eiropas zvejniekiem, kuri ievēro Kopienas, dalībvalstu un trešo valstu tiesību aktus un savu darbību īsteno atbildīgā veidā; |
| --- | --- |

93.

norāda, ka nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja ir negodīgas konkurences paveids, kas nodara nopietnu kaitējumu visiem tiem Eiropas zvejniekiem, kuri ievēro Kopienas, dalībvalstu un trešo valstu tiesību aktus un savu darbību īsteno atbildīgā veidā;

| 94. | atgādina, ka nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja traucē zivsaimniecības tirgus pareizu darbību un apdraud ekosistēmu līdzsvaru; |
| --- | --- |

94.

atgādina, ka nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja traucē zivsaimniecības tirgus pareizu darbību un apdraud ekosistēmu līdzsvaru;

| 95. | mudina ES kā pasaulē lielāko zivju importētāju un zivsaimniecības tirgu apzināties savu atbildību un uzņemties vadību, risinot nelegālās zvejas problēmu pasaulē un tam izmantojot visas pieejamās iespējas, lai starptautiskajā dienas kārtībā prioritāti piešķirtu cīņai pret nelegālu, nereģistrētu un nekontrolētu (IUU) zveju, ņemot vērā šīs zvejas izraisīto spēcīgo kaitējumu videi, tostarp jūras ekosistēmu arvien mazāko spēju pielāgoties klimata pārmaiņu ietekmei, kā arī draudus, ko šāda zveja rada nodrošinātībai ar pārtiku; |
| --- | --- |

95.

mudina ES kā pasaulē lielāko zivju importētāju un zivsaimniecības tirgu apzināties savu atbildību un uzņemties vadību, risinot nelegālās zvejas problēmu pasaulē un tam izmantojot visas pieejamās iespējas, lai starptautiskajā dienas kārtībā prioritāti piešķirtu cīņai pret nelegālu, nereģistrētu un nekontrolētu (IUU) zveju, ņemot vērā šīs zvejas izraisīto spēcīgo kaitējumu videi, tostarp jūras ekosistēmu arvien mazāko spēju pielāgoties klimata pārmaiņu ietekmei, kā arī draudus, ko šāda zveja rada nodrošinātībai ar pārtiku;

Kopienas zvejas flotu pārvaldība

| 96. | uzsver, ka KZP reformas darbības jomā jāiekļauj risinājumi, ar kuriem varētu nodrošināt stabilu un ilgstošu līdzsvaru starp zivsaimniecības resursiem un flotes jaudu; |
| --- | --- |

96.

uzsver, ka KZP reformas darbības jomā jāiekļauj risinājumi, ar kuriem varētu nodrošināt stabilu un ilgstošu līdzsvaru starp zivsaimniecības resursiem un flotes jaudu;

| 97. | atkārtoti norāda, cik svarīgi ir, lai zvejas flotes jauda būtu pielāgota pieejamajiem resursiem, taču vienlaikus uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jānovērtē pašreizējie jaudas pārpalikumi, nosakot, kuras flotes ir pārlieku lielas salīdzinājumā ar to pašreizējām zvejas iespējām; |
| --- | --- |

97.

atkārtoti norāda, cik svarīgi ir, lai zvejas flotes jauda būtu pielāgota pieejamajiem resursiem, taču vienlaikus uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jānovērtē pašreizējie jaudas pārpalikumi, nosakot, kuras flotes ir pārlieku lielas salīdzinājumā ar to pašreizējām zvejas iespējām;

| 98. | atbalsta diferencētas pieejas īstenošanu attiecībā uz dziļjūras zivsaimniecības nozarēm un tām, kuru struktūra un uzņēmējdarbības spēja ir līdzvērtīgāka citām ekonomiskām darbībām, un mazāka mēroga zivsaimniecībām, kurām ir ciešākas saiknes ar piekrastes apgabaliem un specifisku tirgu, zemāks vienības ražošanas apjoms un atšķirīgas izmaksu un nodarbinātības struktūras; |
| --- | --- |

98.

atbalsta diferencētas pieejas īstenošanu attiecībā uz dziļjūras zivsaimniecības nozarēm un tām, kuru struktūra un uzņēmējdarbības spēja ir līdzvērtīgāka citām ekonomiskām darbībām, un mazāka mēroga zivsaimniecībām, kurām ir ciešākas saiknes ar piekrastes apgabaliem un specifisku tirgu, zemāks vienības ražošanas apjoms un atšķirīgas izmaksu un nodarbinātības struktūras;

| 99. | atbalsta to, ka tiek izstrādāta maza izmēra zivsaimniecību un rūpniecisko zivsaimniecību jauna definīcija un tiek noteikti elastīgāki kritēriji, uz kuriem šī definīcija pamatotos, lai panāktu, ka tie ir piemēroti Kopienas zivsaimniecību plašajām atšķirībām; tādēļ mudina Komisiju veikt detalizētu un plašu pētījumu par Kopienas flotes pašreizējo izmēru, īpatnībām un izplatību, katru kategoriju nosakot, pamatojoties uz skaidriem kritērijiem tā, lai nevarētu notikt diskriminēšana starp līdzīgām flotēm vai dažādu dalībvalstu flotēm, kas darbojas tajos pašos ūdeņos; |
| --- | --- |

99.

atbalsta to, ka tiek izstrādāta maza izmēra zivsaimniecību un rūpniecisko zivsaimniecību jauna definīcija un tiek noteikti elastīgāki kritēriji, uz kuriem šī definīcija pamatotos, lai panāktu, ka tie ir piemēroti Kopienas zivsaimniecību plašajām atšķirībām; tādēļ mudina Komisiju veikt detalizētu un plašu pētījumu par Kopienas flotes pašreizējo izmēru, īpatnībām un izplatību, katru kategoriju nosakot, pamatojoties uz skaidriem kritērijiem tā, lai nevarētu notikt diskriminēšana starp līdzīgām flotēm vai dažādu dalībvalstu flotēm, kas darbojas tajos pašos ūdeņos;

| 100. | aicina Komisiju sniegt skaidru jaudas pārpalikuma definīciju; uzskata, ka ir nepieciešams noskaidrot jaudas pārpalikuma iemeslus un jo īpaši jaudas ekonomisko virzītājspēku un izpētīt to iespējamās saiknes ar tirgus politiku, atceroties, ka konkrētos gadījumos tirgus spēki var būt galvenais kritērijs, kas būtu jāņem vērā; uzskata, ka kritērijos, kurus izmanto Kopienas flotes definēšanai, būtu jāiekļauj vairāk rādītāju nekā tikai vienkāršoti skaitliski parametri un jāpiešķir katram reģionam atšķirīgi svēruma koeficienti, turklāt tas ļautu izveidot vienotu un elastīgu modeli, kura izmantošana nodrošinātu iespēju atbilstoši reaģēt uz dažādām situācijām Kopienas flotē; |
| --- | --- |

100.

aicina Komisiju sniegt skaidru jaudas pārpalikuma definīciju; uzskata, ka ir nepieciešams noskaidrot jaudas pārpalikuma iemeslus un jo īpaši jaudas ekonomisko virzītājspēku un izpētīt to iespējamās saiknes ar tirgus politiku, atceroties, ka konkrētos gadījumos tirgus spēki var būt galvenais kritērijs, kas būtu jāņem vērā; uzskata, ka kritērijos, kurus izmanto Kopienas flotes definēšanai, būtu jāiekļauj vairāk rādītāju nekā tikai vienkāršoti skaitliski parametri un jāpiešķir katram reģionam atšķirīgi svēruma koeficienti, turklāt tas ļautu izveidot vienotu un elastīgu modeli, kura izmantošana nodrošinātu iespēju atbilstoši reaģēt uz dažādām situācijām Kopienas flotē;

| 101. | uzskata, ka pašreizējam EZF un zivsaimniecības nozarei paredzētajiem struktūrfondiem nākotnē ir jāturpina atbalstīt zvejas flotu atjaunošana un modernizācija, jo īpaši mazos piekrastes un nerūpnieciskās zvejas uzņēmumos, jo šā atbalsta pamatā ir drošības kritēriji (kas samazina negadījumus darbā), higiēnas un darba apstākļu kritēriji, kā arī vides aizsardzības, degvielas taupības un citi kritēriji, kuri nenozīmē nekādu attiecīgo flotu zvejas jaudas palielinājumu; |
| --- | --- |

101.

uzskata, ka pašreizējam EZF un zivsaimniecības nozarei paredzētajiem struktūrfondiem nākotnē ir jāturpina atbalstīt zvejas flotu atjaunošana un modernizācija, jo īpaši mazos piekrastes un nerūpnieciskās zvejas uzņēmumos, jo šā atbalsta pamatā ir drošības kritēriji (kas samazina negadījumus darbā), higiēnas un darba apstākļu kritēriji, kā arī vides aizsardzības, degvielas taupības un citi kritēriji, kuri nenozīmē nekādu attiecīgo flotu zvejas jaudas palielinājumu;

| 102. | uzskata, ka, veidojot zvejas flotu atbalsta politiku, ir jāņem vērā šo flotu darbību raksturojoši kritēriji, piemēram, labas, videi draudzīgas zvejas prakses izvēršana, noteikumu ievērošanas kultūra un organizāciju sistēmu ieviešana (ražotāju organizācijas); |
| --- | --- |

102.

uzskata, ka, veidojot zvejas flotu atbalsta politiku, ir jāņem vērā šo flotu darbību raksturojoši kritēriji, piemēram, labas, videi draudzīgas zvejas prakses izvēršana, noteikumu ievērošanas kultūra un organizāciju sistēmu ieviešana (ražotāju organizācijas);

| 103. | atbalsta īpaša fonda izveidi kuģu norakstīšanai lūžņos, jo tas varētu būt efektīvs īstermiņa risinājums jaudas pārpalikuma problēmām, vienlaikus paredzot noteikumus, kuri nodrošinātu, ka dalībvalstis nevar bloķēt tā izmantošanu; |
| --- | --- |

103.

atbalsta īpaša fonda izveidi kuģu norakstīšanai lūžņos, jo tas varētu būt efektīvs īstermiņa risinājums jaudas pārpalikuma problēmām, vienlaikus paredzot noteikumus, kuri nodrošinātu, ka dalībvalstis nevar bloķēt tā izmantošanu;

| 104. | uzskata, ka zvejas flotei ilgtermiņā būtu jāspēj pašai sevi finansēt un saglabāt konkurētspēju liberalizētā zivsaimniecības produktu tirgū, taču uzsver, ka tas ir iespējams, tikai pastāvot tādai KZP, kurā paredzētais zivsaimniecības pārvaldības modelis veicinātu uzņēmumu rentabilitāti; |
| --- | --- |

104.

uzskata, ka zvejas flotei ilgtermiņā būtu jāspēj pašai sevi finansēt un saglabāt konkurētspēju liberalizētā zivsaimniecības produktu tirgū, taču uzsver, ka tas ir iespējams, tikai pastāvot tādai KZP, kurā paredzētais zivsaimniecības pārvaldības modelis veicinātu uzņēmumu rentabilitāti;

Akvakultūra un pārstrādātie produkti

| 105. | pauž pārliecību, ka stipra, augstas kvalitātes un ekoloģiski ilgtspējīga akvakultūras nozare var veicināt izaugsmi saistītajās nozarēs un palīdzēt sekmēt attīstību piekrastes un lauku reģionos, sniedzot ievērojumu labumu arī patērētājiem, tiem piedāvājot ekoloģiski ražotus, barībasvielām bagātus un augstas kvalitātes pārtikas produktus; |
| --- | --- |

105.

pauž pārliecību, ka stipra, augstas kvalitātes un ekoloģiski ilgtspējīga akvakultūras nozare var veicināt izaugsmi saistītajās nozarēs un palīdzēt sekmēt attīstību piekrastes un lauku reģionos, sniedzot ievērojumu labumu arī patērētājiem, tiem piedāvājot ekoloģiski ražotus, barībasvielām bagātus un augstas kvalitātes pārtikas produktus;

| 106. | uzskata, ka jāpastiprina Kopienas akvakultūras aizsardzība un konkurētspēja, nodrošinot nepārtrauktu ievērojama apjoma atbalstu pētniecībai un tehnoloģiskajai attīstībai, piekrastes reģionu un upju baseinu plānošanai, lai atvieglotu piekļuvi teritorijai, un iekļaujot akvakultūras īpašās vajadzības ES tirgus politikā; atzīst saistībā ar kopīgo tirgus organizāciju (KTO) izveidoto ražotāju organizāciju lielo nozīmi un mudina Komisiju šajos noteikumos īpašu uzmanību pievērst akvakultūras nozares specifiskajām vajadzībām un prasībām; |
| --- | --- |

106.

uzskata, ka jāpastiprina Kopienas akvakultūras aizsardzība un konkurētspēja, nodrošinot nepārtrauktu ievērojama apjoma atbalstu pētniecībai un tehnoloģiskajai attīstībai, piekrastes reģionu un upju baseinu plānošanai, lai atvieglotu piekļuvi teritorijai, un iekļaujot akvakultūras īpašās vajadzības ES tirgus politikā; atzīst saistībā ar kopīgo tirgus organizāciju (KTO) izveidoto ražotāju organizāciju lielo nozīmi un mudina Komisiju šajos noteikumos īpašu uzmanību pievērst akvakultūras nozares specifiskajām vajadzībām un prasībām;

| 107. | uzskata, ka akvakultūras ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai nepieciešamas videi draudzīgas iekārtas un ražošanas metodes, tostarp ilgtspējīgi ražotas barības izmantošana, lai nepieļautu, piemēram, ūdenstilpņu eitrofikāciju un veicinātu kvalitatīvāku produktu ražošanu, paaugstinot veselības standartus, kā arī nosakot augstus bioloģiskās akvakultūras un dzīvnieku labturības standartus un augstu patērētāju aizsardzības līmeni; uzsver, cik svarīgi ir iekļaut stimulus bioloģiskās akvakultūras ražošanai un censties uzlabot zivjaudzētavu efektivitāti; |
| --- | --- |

107.

uzskata, ka akvakultūras ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai nepieciešamas videi draudzīgas iekārtas un ražošanas metodes, tostarp ilgtspējīgi ražotas barības izmantošana, lai nepieļautu, piemēram, ūdenstilpņu eitrofikāciju un veicinātu kvalitatīvāku produktu ražošanu, paaugstinot veselības standartus, kā arī nosakot augstus bioloģiskās akvakultūras un dzīvnieku labturības standartus un augstu patērētāju aizsardzības līmeni; uzsver, cik svarīgi ir iekļaut stimulus bioloģiskās akvakultūras ražošanai un censties uzlabot zivjaudzētavu efektivitāti;

| 108. | uzskata, ka akvakultūra ir KZP neatņemama daļa, kas uzskatāma par būtisku zvejas apakšnozares papildinājumu, it īpaši attiecībā uz pārtikas pieejamību, nodarbinātības iespējām un krājumu atjaunošanu — galvenokārt to sugu gadījumā, kuras savvaļā visvairāk pakļautas pārmērīgai nozvejai; |
| --- | --- |

108.

uzskata, ka akvakultūra ir KZP neatņemama daļa, kas uzskatāma par būtisku zvejas apakšnozares papildinājumu, it īpaši attiecībā uz pārtikas pieejamību, nodarbinātības iespējām un krājumu atjaunošanu — galvenokārt to sugu gadījumā, kuras savvaļā visvairāk pakļautas pārmērīgai nozvejai;

| 109. | prasa atbalstu ieguldījumiem jaunās zivkopības tehnoloģijās, tostarp intensīvās ūdens attīrīšanas sistēmās, un piekrastes sālsūdens un saldūdens zivkopībā, kā arī ieguldījumiem pētījumos par jaunu, no ekonomikas viedokļa interesantu sugu audzēšanu un tādu barību, kuras ražošana mazāk ietekmētu apkārtējo vidi, prioritāri atbalstu piešķirot vides ilgspējības uzlabošanai; atzīst, ka jūras piekrastes zonas akvakultūrai ir sevišķi liels potenciāls, un mudina Komisiju izpētīt konkrētus mehānismus piekrastes sālsūdens zivjaudzētavu darbības atbalstam; |
| --- | --- |

109.

prasa atbalstu ieguldījumiem jaunās zivkopības tehnoloģijās, tostarp intensīvās ūdens attīrīšanas sistēmās, un piekrastes sālsūdens un saldūdens zivkopībā, kā arī ieguldījumiem pētījumos par jaunu, no ekonomikas viedokļa interesantu sugu audzēšanu un tādu barību, kuras ražošana mazāk ietekmētu apkārtējo vidi, prioritāri atbalstu piešķirot vides ilgspējības uzlabošanai; atzīst, ka jūras piekrastes zonas akvakultūrai ir sevišķi liels potenciāls, un mudina Komisiju izpētīt konkrētus mehānismus piekrastes sālsūdens zivjaudzētavu darbības atbalstam;

| 110. | uzskata, ka ir nepieciešams ieviest noteikumus par labu tirgus praksi (produktu kvalitātes pārbaude, patērētāju aizsardzība, muitas nodevas) un godīgu konkurenci attiecībā uz ārpuskopienas valstu zvejniecības produktiem, izņemot tos produktus, kuriem piemēro ar trešām pusēm noslēgtajos ES nolīgumos paredzētos noteikumus; |
| --- | --- |

110.

uzskata, ka ir nepieciešams ieviest noteikumus par labu tirgus praksi (produktu kvalitātes pārbaude, patērētāju aizsardzība, muitas nodevas) un godīgu konkurenci attiecībā uz ārpuskopienas valstu zvejniecības produktiem, izņemot tos produktus, kuriem piemēro ar trešām pusēm noslēgtajos ES nolīgumos paredzētos noteikumus;

| 111. | uzskata, ka gadījumos, kad zivju krājumu atjaunošanas nolūkā tiek pārtraukta zvejas flotu darbība, pienācīgi vērā jāņem zivju pārstrādes nozare, ja nav alternatīvu iespēju piegādāt sugas, uz ko attiecas minētie pasākumi; |
| --- | --- |

111.

uzskata, ka gadījumos, kad zivju krājumu atjaunošanas nolūkā tiek pārtraukta zvejas flotu darbība, pienācīgi vērā jāņem zivju pārstrādes nozare, ja nav alternatīvu iespēju piegādāt sugas, uz ko attiecas minētie pasākumi;

| 112. | aicina Komisiju iesniegt Padomei un Eiropas Parlamentam priekšlikumus par to, kā veicināt jaunu, kvalitatīvu akvakultūras sugu, jo īpaši augēdāju sugu, ar augstu pievienoto vērtību apzināšanu un sekmēt pētījumus un paraugprakses apmaiņu par šādām sugām un attiecīgajām ražošanas un tirdzniecības metodēm visas Kopienas mērogā, lai ievērotu vides prasības un nodrošinātu labāku šo produktu pozīciju, tirgū konkurējot ar citiem jaunajiem pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

112.

aicina Komisiju iesniegt Padomei un Eiropas Parlamentam priekšlikumus par to, kā veicināt jaunu, kvalitatīvu akvakultūras sugu, jo īpaši augēdāju sugu, ar augstu pievienoto vērtību apzināšanu un sekmēt pētījumus un paraugprakses apmaiņu par šādām sugām un attiecīgajām ražošanas un tirdzniecības metodēm visas Kopienas mērogā, lai ievērotu vides prasības un nodrošinātu labāku šo produktu pozīciju, tirgū konkurējot ar citiem jaunajiem pārtikas produktiem;

| 113. | uzsver, ka ir svarīgi sniegt finansējumu akvakultūras uzņēmumiem neatkarīgi no tā, cik lieli ir šie uzņēmumi, par galveno kritēriju uzskatot šo uzņēmumu ieguldījumu piekrastes reģionu sociālās un ekonomiskās attīstības veicināšanā; |
| --- | --- |

113.

uzsver, ka ir svarīgi sniegt finansējumu akvakultūras uzņēmumiem neatkarīgi no tā, cik lieli ir šie uzņēmumi, par galveno kritēriju uzskatot šo uzņēmumu ieguldījumu piekrastes reģionu sociālās un ekonomiskās attīstības veicināšanā;

Tirgi un zivju tirdzniecība

| 114. | atsaucas uz nozares pārstāvju paustajām sūdzībām par to, ka pretstatā zivsaimniecības kontroles politikai zvejniecības un akvakultūras produktu tirgus kopīgās organizācijas reforma ir saistīta ar KZP reformu, un tas, acīmredzot, nozīmē, ka jaunā sistēma, kas Kopienas ražotājiem palīdzētu uzlabot savas darbības rentabilitāti, būs jāgaida līdz 2013. gadam; cer, ka Komisija nekavējoties iesniegs paziņojumu par pašreizējās tirgus kopīgās organizācijas nākotni; |
| --- | --- |

114.

atsaucas uz nozares pārstāvju paustajām sūdzībām par to, ka pretstatā zivsaimniecības kontroles politikai zvejniecības un akvakultūras produktu tirgus kopīgās organizācijas reforma ir saistīta ar KZP reformu, un tas, acīmredzot, nozīmē, ka jaunā sistēma, kas Kopienas ražotājiem palīdzētu uzlabot savas darbības rentabilitāti, būs jāgaida līdz 2013. gadam; cer, ka Komisija nekavējoties iesniegs paziņojumu par pašreizējās tirgus kopīgās organizācijas nākotni;

| 115. | uzskata, ka ir steidzami jāveic zivsaimniecības produktu tirgus kopīgās organizācijas tālejoša pārstrādāšana, lai sekmētu tās ieguldījumu nozares ienākumu nodrošināšanā, veicinot tirgus stabilitāti, uzlabojot zivsaimniecības produktu tirdzniecību un palielinot radīto pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

115.

uzskata, ka ir steidzami jāveic zivsaimniecības produktu tirgus kopīgās organizācijas tālejoša pārstrādāšana, lai sekmētu tās ieguldījumu nozares ienākumu nodrošināšanā, veicinot tirgus stabilitāti, uzlabojot zivsaimniecības produktu tirdzniecību un palielinot radīto pievienoto vērtību;

| 116. | uzsver nepieciešamību izveidot mehānismus piedāvājuma koncentrācijas veicināšanai, jo īpaši veidojot ražotāju organizācijas un spēcinot to darbību; |
| --- | --- |

116.

uzsver nepieciešamību izveidot mehānismus piedāvājuma koncentrācijas veicināšanai, jo īpaši veidojot ražotāju organizācijas un spēcinot to darbību;

| 117. | turklāt prasa izstrādāt pētījumu, kurā būtu detalizēti analizēta vispārējā situācija attiecībā uz zvejniecības produktu pieprasījuma koncentrāciju tirgū, lai noskaidrotu, vai tirgū pastāv stratēģijas, kuras, iespējams, ir pretrunā ar konkurences noteikumiem un liek piespiedu kārtā samazināt cenas lielākajai daļai sugu; |
| --- | --- |

117.

turklāt prasa izstrādāt pētījumu, kurā būtu detalizēti analizēta vispārējā situācija attiecībā uz zvejniecības produktu pieprasījuma koncentrāciju tirgū, lai noskaidrotu, vai tirgū pastāv stratēģijas, kuras, iespējams, ir pretrunā ar konkurences noteikumiem un liek piespiedu kārtā samazināt cenas lielākajai daļai sugu;

| 118. | uzskata, ka ir jāizveido tirgus intervences mehānismi, īpaši attiecībā uz zivsaimniecībām, kuru pārvaldības modeļa pamatā tiek izmantots zvejas tiesību nodošanas princips, lai nepieļautu zvejas tiesību koncentrētu attiecināšanu tikai uz nelielu skaitu tirgus dalībnieku (drošības klauzulas), jo, ja šāda situācija izveidotos vienā dalībvalstī, tas varētu apdraudēt nerūpnieciskās flotes pastāvēšanu šajā valstī, savukārt vairāku dalībvalstu līmenī tā varētu apdraudēt nozares ilgtspējību vairākās valstīs; |
| --- | --- |

118.

uzskata, ka ir jāizveido tirgus intervences mehānismi, īpaši attiecībā uz zivsaimniecībām, kuru pārvaldības modeļa pamatā tiek izmantots zvejas tiesību nodošanas princips, lai nepieļautu zvejas tiesību koncentrētu attiecināšanu tikai uz nelielu skaitu tirgus dalībnieku (drošības klauzulas), jo, ja šāda situācija izveidotos vienā dalībvalstī, tas varētu apdraudēt nerūpnieciskās flotes pastāvēšanu šajā valstī, savukārt vairāku dalībvalstu līmenī tā varētu apdraudēt nozares ilgtspējību vairākās valstīs;

| 119. | vienlaikus prasa Komisijai turpmākajos krājumu atjaunošanas un apsaimniekošanas plānos analizēt, kādas sekas Eiropas tirgū radītu nozvejas apjomu samazināšana, kuras rezultātā trūkstošo daudzumu aizstātu ar attiecīgo produktu importu no trešām valstīm; |
| --- | --- |

119.

vienlaikus prasa Komisijai turpmākajos krājumu atjaunošanas un apsaimniekošanas plānos analizēt, kādas sekas Eiropas tirgū radītu nozvejas apjomu samazināšana, kuras rezultātā trūkstošo daudzumu aizstātu ar attiecīgo produktu importu no trešām valstīm;

| 120. | uzsver, ka ir jānodrošina, lai kopējā tirdzniecības politika nav pretrunā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, tādējādi nodrošinot to, ka jaunas ES koncesijas (daudzpusējas, reģionālas vai divpusējas) attiecībā uz zivsaimniecības un akvakultūras produktu ārēju tarifu un ārpustarifu aizsardzību neizslēdz vai neapdraud pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu Kopienas ražojumu noietu par pienācīgām cenām; |
| --- | --- |

120.

uzsver, ka ir jānodrošina, lai kopējā tirdzniecības politika nav pretrunā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, tādējādi nodrošinot to, ka jaunas ES koncesijas (daudzpusējas, reģionālas vai divpusējas) attiecībā uz zivsaimniecības un akvakultūras produktu ārēju tarifu un ārpustarifu aizsardzību neizslēdz vai neapdraud pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu Kopienas ražojumu noietu par pienācīgām cenām;

| 121. | uzskata, ka ir jādara viss iespējamais, lai novērstu to, ka palielinās jau tā lielā ES atkarība no trešo valstu zivsaimniecības un akvakultūras produktu importa; |
| --- | --- |

121.

uzskata, ka ir jādara viss iespējamais, lai novērstu to, ka palielinās jau tā lielā ES atkarība no trešo valstu zivsaimniecības un akvakultūras produktu importa;

| 122. | uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jānodrošina Kopienas zvejniecības produktu, piemēram, zivju konservu un akvakultūras produktu, popularizēšana ārpus Kopienas robežām, veicinot minēto produktu sertifikāciju un finansējot to demonstrēšanu starptautiskos konkursos un izstādēs; |
| --- | --- |

122.

uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jānodrošina Kopienas zvejniecības produktu, piemēram, zivju konservu un akvakultūras produktu, popularizēšana ārpus Kopienas robežām, veicinot minēto produktu sertifikāciju un finansējot to demonstrēšanu starptautiskos konkursos un izstādēs;

Ārpolitika

| 123. | uzskata, ka KZP ārējo darbību mērķim jābūt Kopienas interešu aizstāvēšanai zivsaimniecības jomā atbilstīgi ES ārpolitikai; |
| --- | --- |

123.

uzskata, ka KZP ārējo darbību mērķim jābūt Kopienas interešu aizstāvēšanai zivsaimniecības jomā atbilstīgi ES ārpolitikai;

| 124. | uzskata, ka Kopienai jābūt vairāk pārstāvētai RZPO, Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas, ANO un citās starptautiskās organizācijās, lai veicinātu starptautiskās zivsaimniecības pienācīgu pārvaldību un cīnītos pret nelegālo zvejniecību, nodrošinātu jūras ekosistēmu labāku aizsardzību un garantētu zivsaimniecības turpmāko ilgtspējību; |
| --- | --- |

124.

uzskata, ka Kopienai jābūt vairāk pārstāvētai RZPO, Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas, ANO un citās starptautiskās organizācijās, lai veicinātu starptautiskās zivsaimniecības pienācīgu pārvaldību un cīnītos pret nelegālo zvejniecību, nodrošinātu jūras ekosistēmu labāku aizsardzību un garantētu zivsaimniecības turpmāko ilgtspējību;

| 125. | uzskata, ka ir jāizstrādā shēmas, lai ES un ārpus tās robežām popularizētu zivsaimniecības produktus, kuri ražoti, izmantojot ekoloģiski ilgstpējīgus un sociāli taisnīgus avotus; |
| --- | --- |

125.

uzskata, ka ir jāizstrādā shēmas, lai ES un ārpus tās robežām popularizētu zivsaimniecības produktus, kuri ražoti, izmantojot ekoloģiski ilgstpējīgus un sociāli taisnīgus avotus;

| 126. | uzsver, ka saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvenciju Eiropas Savienībai piekļuves iespējas zivju krājumiem trešo valstu ūdeņos jāizmanto tikai tad, ja ir zinātniski pierādīts, ka šajos ūdeņos ir zivju krājumu pārpalikums, ko nevar noķert trešo valstu zvejnieki, un ka zveju iespējams veikt ilgstpējīgā veidā, ievērojot vismaz tādus pašus standartus (selektīva zvejas rīku izvēle utt.), kādi tiek piemēroti Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

126.

uzsver, ka saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvenciju Eiropas Savienībai piekļuves iespējas zivju krājumiem trešo valstu ūdeņos jāizmanto tikai tad, ja ir zinātniski pierādīts, ka šajos ūdeņos ir zivju krājumu pārpalikums, ko nevar noķert trešo valstu zvejnieki, un ka zveju iespējams veikt ilgstpējīgā veidā, ievērojot vismaz tādus pašus standartus (selektīva zvejas rīku izvēle utt.), kādi tiek piemēroti Eiropas Savienībā;

| 127. | uzskata, ka jāveic vispārējs novērtējums par jaunu zivsaimniecības nolīgumu slēgšanu ar trešām valstīm, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta definētiem kritērijiem; uzskata, ka ar šiem kritērijiem jānodrošina līdzsvars starp ekonomiskajām interesēm un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanu, jāstiprina mūsu partneru spēja nodrošināt ilgtspējīgu zvejniecību savos ūdeņos, tādējādi veicinot zivsaimniecības nozares pārvaldības uzlabošanu ārpuskopienas valstīs, jāsekmē darbavietas nozarē vietējā līmenī un jāsaglabā uzticēšanās Eiropas Savienības centieniem aizstāvēt cilvēktiesības un demokrātiju visā pasaulē atbilstoši ES ārpolitikai; |
| --- | --- |

127.

uzskata, ka jāveic vispārējs novērtējums par jaunu zivsaimniecības nolīgumu slēgšanu ar trešām valstīm, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta definētiem kritērijiem; uzskata, ka ar šiem kritērijiem jānodrošina līdzsvars starp ekonomiskajām interesēm un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanu, jāstiprina mūsu partneru spēja nodrošināt ilgtspējīgu zvejniecību savos ūdeņos, tādējādi veicinot zivsaimniecības nozares pārvaldības uzlabošanu ārpuskopienas valstīs, jāsekmē darbavietas nozarē vietējā līmenī un jāsaglabā uzticēšanās Eiropas Savienības centieniem aizstāvēt cilvēktiesības un demokrātiju visā pasaulē atbilstoši ES ārpolitikai;

| 128. | turklāt attiecībā uz zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos paredzētajiem finansiālo kompensāciju noteikumiem prasa skaidri nodalīt ar tirdzniecību saistītos aspektus no aspektiem, kas labākas budžeta pārredzamības nolūkā attiecas uz attīstības sadarbību zivsaimniecības jomā ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

128.

turklāt attiecībā uz zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumos paredzētajiem finansiālo kompensāciju noteikumiem prasa skaidri nodalīt ar tirdzniecību saistītos aspektus no aspektiem, kas labākas budžeta pārredzamības nolūkā attiecas uz attīstības sadarbību zivsaimniecības jomā ar trešām valstīm;

| 129. | uzskata, ka partnerattiecību nolīgumiem ir jāveicina darbavietu izveide trešās valstīs, jāmazina nabadzība, jāpalīdz attīstīt nozares atbalsta struktūras (zvejas ostas, zivju uzglabāšanas un apstrādes struktūras utt.) un tādējādi jāmazina imigrantu skaits ES; |
| --- | --- |

129.

uzskata, ka partnerattiecību nolīgumiem ir jāveicina darbavietu izveide trešās valstīs, jāmazina nabadzība, jāpalīdz attīstīt nozares atbalsta struktūras (zvejas ostas, zivju uzglabāšanas un apstrādes struktūras utt.) un tādējādi jāmazina imigrantu skaits ES;

| 130. | uzskata, ka zivsaimniecības nolīgumos ar trešām valstīm paredzētās finansiālās kompensācijas ir jāizmanto zivsaimniecības nozares veicināšanai un attīstīšanai šajās valstīs — vai nu paredzot, ka piešķirtais finansējums obligāti izmantojams infrastruktūras (zvejas ostu, zivju uzglabāšanas un pārstrādes struktūru utt.) būvniecībai, vai arī sniedzot operatīvos resursus (kuģus, zvejas rīkus utt.), lai zvejot varētu atbildīgi un ilgtspējīgi; |
| --- | --- |

130.

uzskata, ka zivsaimniecības nolīgumos ar trešām valstīm paredzētās finansiālās kompensācijas ir jāizmanto zivsaimniecības nozares veicināšanai un attīstīšanai šajās valstīs — vai nu paredzot, ka piešķirtais finansējums obligāti izmantojams infrastruktūras (zvejas ostu, zivju uzglabāšanas un pārstrādes struktūru utt.) būvniecībai, vai arī sniedzot operatīvos resursus (kuģus, zvejas rīkus utt.), lai zvejot varētu atbildīgi un ilgtspējīgi;

| 131. | pauž pārliecību, ka, risinot sarunas par zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem, ir jāpamatojas uz ticamiem zinātniskiem apsvērumiem, un uzskata, ka nepieciešamā progresa nodrošināšanai sarunu procesā jāiekļauj visi tehniskie pasākumi un būtiski jāuzlabo mehānismi nolīgumā paredzēto noteikumu īstenošanai; |
| --- | --- |

131.

pauž pārliecību, ka, risinot sarunas par zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumiem, ir jāpamatojas uz ticamiem zinātniskiem apsvērumiem, un uzskata, ka nepieciešamā progresa nodrošināšanai sarunu procesā jāiekļauj visi tehniskie pasākumi un būtiski jāuzlabo mehānismi nolīgumā paredzēto noteikumu īstenošanai;

| 132. | prasa sarunu procesā paredzēt konsultācijas ar attiecīgās nozares pārstāvjiem un nodrošināt, ka nolīgumos paredzētajās apvienotajās komitejās novērotāja statusā piedalās Tāljūras flotes reģionālajām konsultatīvajām padomēm; |
| --- | --- |

132.

prasa sarunu procesā paredzēt konsultācijas ar attiecīgās nozares pārstāvjiem un nodrošināt, ka nolīgumos paredzētajās apvienotajās komitejās novērotāja statusā piedalās Tāljūras flotes reģionālajām konsultatīvajām padomēm;

| 133. | uzskata, ka arvien sarežģītākā situācija, nepieciešamība pēc efektīvākas nolīgumu ievērošanas un pieaugošais pienākumu skaits, kas saistīts ar pienācīgu līdzdalību reģionālo konsultatīvo padomju darbībā, liecina, ka ir jāpalielina DG MARE cilvēkresursi un materiālie resursi, un jāizpēta iespējas veikt augstākā vadības līmeņa decentralizāciju, novirzot to uz dalībvalstīm; |
| --- | --- |

133.

uzskata, ka arvien sarežģītākā situācija, nepieciešamība pēc efektīvākas nolīgumu ievērošanas un pieaugošais pienākumu skaits, kas saistīts ar pienācīgu līdzdalību reģionālo konsultatīvo padomju darbībā, liecina, ka ir jāpalielina DG MARE cilvēkresursi un materiālie resursi, un jāizpēta iespējas veikt augstākā vadības līmeņa decentralizāciju, novirzot to uz dalībvalstīm;

Integrētā jūrniecības politika

| 134. | uzskata, ka KZP nepieciešama vispārēja pieeja zivju krājumu pārvaldībai un tā ir jāsaskaņo ar vides un attīstības politiku un integrēto jūrniecības politiku; |
| --- | --- |

134.

uzskata, ka KZP nepieciešama vispārēja pieeja zivju krājumu pārvaldībai un tā ir jāsaskaņo ar vides un attīstības politiku un integrēto jūrniecības politiku;

| 135. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu noteikt integrēto jūrniecības politiku par vienu no prioritātēm un uzsver, ka jaunā ekosistēmu pieeja KZP tieši un prioritāri saista ar integrēto jūrniecības politiku; |
| --- | --- |

135.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu noteikt integrēto jūrniecības politiku par vienu no prioritātēm un uzsver, ka jaunā ekosistēmu pieeja KZP tieši un prioritāri saista ar integrēto jūrniecības politiku;

| 136. | uzskata, ka zvejas darbībām jābūt pienācīgi integrētām un strukturētām plašākā ar jūru saistītu darbību kontekstā, kuru veido jūras transports, jūras tūrisms, jūras vēja enerģijas parki un akvakultūra, un tās jāiekļauj ar jūru saistīto darbību kopumā; |
| --- | --- |

136.

uzskata, ka zvejas darbībām jābūt pienācīgi integrētām un strukturētām plašākā ar jūru saistītu darbību kontekstā, kuru veido jūras transports, jūras tūrisms, jūras vēja enerģijas parki un akvakultūra, un tās jāiekļauj ar jūru saistīto darbību kopumā;

| 137. | norāda, ka zvejniecība ir viens no saimnieciskās darbības veidiem, kam ir vislielākā ietekme uz ekosistēmām, jo tā no šīm sistēmām gūst ievērojamus resursus, un ka zvejniecību visvairāk skar citas šajās ekosistēmās notiekošās darbības, piemēram, tūrisms, jūras transports un piekrastes apvidu urbanizācija; |
| --- | --- |

137.

norāda, ka zvejniecība ir viens no saimnieciskās darbības veidiem, kam ir vislielākā ietekme uz ekosistēmām, jo tā no šīm sistēmām gūst ievērojamus resursus, un ka zvejniecību visvairāk skar citas šajās ekosistēmās notiekošās darbības, piemēram, tūrisms, jūras transports un piekrastes apvidu urbanizācija;

| 138. | pauž pārliecību, ka ir nepieciešama politiskā griba, lai KZP patiesi iekļautu integrētajā jūrniecības politikā, un ka dalībvalstu, reģionālās un vietējas zivsaimniecības organizācijas ir gatavas uzņemties nepieciešamās saistības; uzsver, ka, ņemot vērā KZP mērķus un vienlaikus ievērojot nepieciešamību pienācīgi saistīt dažādos politikas virzienus, kas ietekmē jūras vidi, KZP nedrīkst būt pakārtota citiem jau definētiem Kopienas politikas virzieniem; gluži pretēji — uzskata, ka pārējiem politikas virzieniem ir jāaizsargā un jāintegrē zivsaimniecības politikas mērķi; |
| --- | --- |

138.

pauž pārliecību, ka ir nepieciešama politiskā griba, lai KZP patiesi iekļautu integrētajā jūrniecības politikā, un ka dalībvalstu, reģionālās un vietējas zivsaimniecības organizācijas ir gatavas uzņemties nepieciešamās saistības; uzsver, ka, ņemot vērā KZP mērķus un vienlaikus ievērojot nepieciešamību pienācīgi saistīt dažādos politikas virzienus, kas ietekmē jūras vidi, KZP nedrīkst būt pakārtota citiem jau definētiem Kopienas politikas virzieniem; gluži pretēji — uzskata, ka pārējiem politikas virzieniem ir jāaizsargā un jāintegrē zivsaimniecības politikas mērķi;

| 139. | norāda, ka ir nepieciešams noteikt pienācīgus finanšu resursus integrētajai jūrniecības politikai, un atkārtoti norāda uz principu, ka jaunām prioritātēm ir vajadzīgs jauns finansējums; noraida integrētās jūrniecības politikas finansēšanu no Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzekļiem; |
| --- | --- |

139.

norāda, ka ir nepieciešams noteikt pienācīgus finanšu resursus integrētajai jūrniecības politikai, un atkārtoti norāda uz principu, ka jaunām prioritātēm ir vajadzīgs jauns finansējums; noraida integrētās jūrniecības politikas finansēšanu no Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzekļiem;

| 140. | uzskata, ka sistemātiski jāievieš pienācīga Eiropas jūrniecības telpas plānošana ar mērķi izveidot bioģeogrāfiskās zonas, lai aizsargātu visapdraudētākās jūras ekosistēmas; šajā sakarībā norāda, ka mazapjoma zveja, jūras akvakultūra un čaulgliemju vākšana pārsvarā tiek īstenota visapdraudētākajās ekosistēmās krasta tuvumā, un tādēļ rodas tūlītēja un vēl tiešāka mijiedarbība; |
| --- | --- |

140.

uzskata, ka sistemātiski jāievieš pienācīga Eiropas jūrniecības telpas plānošana ar mērķi izveidot bioģeogrāfiskās zonas, lai aizsargātu visapdraudētākās jūras ekosistēmas; šajā sakarībā norāda, ka mazapjoma zveja, jūras akvakultūra un čaulgliemju vākšana pārsvarā tiek īstenota visapdraudētākajās ekosistēmās krasta tuvumā, un tādēļ rodas tūlītēja un vēl tiešāka mijiedarbība;

| 141. | konstatē, ka saskaņā ar Zaļajā grāmatā iekļauto Komisijas atzinumu 12 jūras jūdžu režīms kopumā ir darbojies labi, un tādējādi secina, ka viena no nedaudzajām jomām, kurās KZP ir bijusi relatīvi veiksmīga, ir joma, kuru kontrolē dalībvalstis; tādēļ prasa šā principa pastāvīgu piemērošanu; |
| --- | --- |

141.

konstatē, ka saskaņā ar Zaļajā grāmatā iekļauto Komisijas atzinumu 12 jūras jūdžu režīms kopumā ir darbojies labi, un tādējādi secina, ka viena no nedaudzajām jomām, kurās KZP ir bijusi relatīvi veiksmīga, ir joma, kuru kontrolē dalībvalstis; tādēļ prasa šā principa pastāvīgu piemērošanu;

*

* *

| 142. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējai komitejai, reģionālajām konsultatīvajām padomēm, Zivsaimniecības zinātniskajai, tehnikas un ekonomikas komitejai, Jūras zvejniecības nozaru sociālā dialoga komitejai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

142.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevējai komitejai, reģionālajām konsultatīvajām padomēm, Zivsaimniecības zinātniskajai, tehnikas un ekonomikas komitejai, Jūras zvejniecības nozaru sociālā dialoga komitejai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

(2)  OV C 271 E, 7.11.2002., 67. lpp.

(3)  OV L 164, 25.6.2008., 19. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0009.

(5)  OV C 247 E, 15.10.2009., 1. lpp.

(6)  OV C 187 E, 24.7.2008., 228. lpp.

(7)  OV C 68 E, 21.3.2009., 26. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0317.

(9)  OV C 305 E, 14.12.2006., 155. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0065.

(11)  OV C 157 E, 6.7.2006., 324. lpp.

(12)  OV C 300 E, 9.12.2006., 504. lpp.

(13)  OV C 286 E, 23.11.2006., 519. lpp.

(14)  OV C 306 E, 15.12.2006., 417. lpp.

(15)  OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.

(16)  OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.

(17)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

(18)  OV C 304 E, 1.12.2005., 258. lpp.

(19)  OV C 287 E, 29.11.2007., 502. lpp.

(20)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0245.

(21)  OV C 247 E, 15.10.2009., 87. lpp.

(22)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0255.

(23)  OV C 305 E, 18.12.2008., 271. lpp.

(24)  OV C 305 E, 14.12.2006., 233. lpp.

(25)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0373.

(26)  OV C 175 E, 10.7.2008., 531. lpp.

(27)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0382.

(28)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0042.

(29)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0089.

(30)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0583.

---

| 21.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 348/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 348/37

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. februārisNokaušanai paredzēto zirgu transportēšana Eiropas Savienībā

P7_TA(2010)0040

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra deklarācija par nokaušanai paredzēto zirgu transportēšanu Eiropas Savienībā

2010/C 348 E/05

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Reglamenta 123. pantu,

| A. | tā kā katru gadu apmēram 100 000 zirgu tiek nehumānos apstākļos transportēti nevajadzīgi lielos attālumos nokaušanai uz Eiropas Savienību un pa Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

A.

tā kā katru gadu apmēram 100 000 zirgu tiek nehumānos apstākļos transportēti nevajadzīgi lielos attālumos nokaušanai uz Eiropas Savienību un pa Eiropas Savienību;

| B. | tā kā ir dokumentāli pierādījumi, ka, transportējot zirgus lielos attālumos, pašreizējo tiesību aktu neatbilstības rezultātā rodas dažādas dzīvnieku labturības problēmas, piemēram, nopietnas traumas, slimības, novārgums un dehidratācija; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir dokumentāli pierādījumi, ka, transportējot zirgus lielos attālumos, pašreizējo tiesību aktu neatbilstības rezultātā rodas dažādas dzīvnieku labturības problēmas, piemēram, nopietnas traumas, slimības, novārgums un dehidratācija;

| C. | tā kā ir pārliecinoši pieradījumi, ka nav korekti piemērota Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir pārliecinoši pieradījumi, ka nav korekti piemērota Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā;

| D. | tā kā Komisija pašlaik pārskata Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005, |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija pašlaik pārskata Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005,

| 1. | norāda uz lūgumrakstu, ko iesniegusi Pasaules zirgu labturības (World Horse Welfare) organizācija par nokaušanai paredzēto zirgu transportēšanu Eiropā lielos attālumos; |
| --- | --- |

1.

norāda uz lūgumrakstu, ko iesniegusi Pasaules zirgu labturības (World Horse Welfare) organizācija par nokaušanai paredzēto zirgu transportēšanu Eiropā lielos attālumos;

| 2. | aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi izskatīt Pasaules zirgu labturības organizācijas savāktos pierādījumus, ņemot vērā, ka Komisija pārskata Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju un dalībvalstis rūpīgi izskatīt Pasaules zirgu labturības organizācijas savāktos pierādījumus, ņemot vērā, ka Komisija pārskata Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005;

| 3. | mudina dalībvalstis un Eiropas Komisiju korekti piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005; |
| --- | --- |

3.

mudina dalībvalstis un Eiropas Komisiju korekti piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1/2005;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem un valdībām. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem un valdībām.

---

(1)  Parakstītāju saraksts publicēts 2010. gada 25. februāra protokola 1. pielikumā (P7_PV(2010)02-25(ANN1)).

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2010. gada 25. februāris

| 21.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 348/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 348/38

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. februārisEnerģētikas infrastruktūras investīciju projekti ***I

P7_TA(2010)0034

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Kopienā, un par Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšanu (COM(2009)0361 – C7-0125/2009 – 2009/0106(COD))

2010/C 348 E/06

(Parastā likumdošanas procedūra — pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2009)0361),

ņemot vērā Padomes apspriešanos ar Parlamentu (C7-0125/2009),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 194. panta 1. un 2. punktu,

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu,

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0016/2010),

| 1. | apstiprina turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | aicina Komisiju šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. februārisP7_TC1-COD(2009)0106

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 25. februārī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2010 par to, kā ziņot Komisijai par enerģētikas infrastruktūras investīciju projektiem Eiropas Savienībā, un par Padomes Regulas (EK) Nr. 736/96 atcelšanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā
  Līgumu par
  Eiropas
  Savienības darbību
  un jo īpaši tā
  194. panta 1. un 2. punktu
  ,

▐

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1)

tā kā:

| (1) | Savienība izvirzījusi mērķi īstenot vienotu enerģētikas politiku,
  kuras pamatā ir solidaritāte un
  kas vērsta uz Savienības energoapgādes drošības paaugstināšanu, pakāpenisku pāreju uz
  lielā mērā energoefektīvu ekonomiku
  un enerģijas tirgu funkcionēšanu,
  kuras pamatā ir solidaritāte un godīga konkurence iekšējā tirgū
  . |
| --- | --- |

(1)

Savienība izvirzījusi mērķi īstenot vienotu enerģētikas politiku,
  kuras pamatā ir solidaritāte un
  kas vērsta uz Savienības energoapgādes drošības paaugstināšanu, pakāpenisku pāreju uz
  lielā mērā energoefektīvu ekonomiku
  un enerģijas tirgu funkcionēšanu,
  kuras pamatā ir solidaritāte un godīga konkurence iekšējā tirgū
  .

| (2) | Eiropas enerģētikas
  politikas
  attīstības priekšnoteikums
  ir kopainas iegūšana par investīciju attīstību Savienības enerģētikas infrastruktūrā. Tam vajadzētu dot
  Komisijai
  iespēju izdarīt vajadzīgos salīdzinājumus un novērtējumus, kā arī
  ierosināt
  piemērotus pasākumus, pamatojoties uz atbilstošiem rādītājiem un analīzi, jo īpaši par energoresursu pieprasījuma un piedāvājuma bilanci turpmāk nākotnē.
  Visiem pasākumiem, kurus ierosina vai veic Savienības mērogā, vajadzētu būt neitrāliem un nevajadzētu sasniegt apmērus, kad tie būtu uzskatāmi par iejaukšanos tirgus darbībā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropas enerģētikas
  politikas
  attīstības priekšnoteikums
  ir kopainas iegūšana par investīciju attīstību Savienības enerģētikas infrastruktūrā. Tam vajadzētu dot
  Komisijai
  iespēju izdarīt vajadzīgos salīdzinājumus un novērtējumus, kā arī
  ierosināt
  piemērotus pasākumus, pamatojoties uz atbilstošiem rādītājiem un analīzi, jo īpaši par energoresursu pieprasījuma un piedāvājuma bilanci turpmāk nākotnē.
  Visiem pasākumiem, kurus ierosina vai veic Savienības mērogā, vajadzētu būt neitrāliem un nevajadzētu sasniegt apmērus, kad tie būtu uzskatāmi par iejaukšanos tirgus darbībā.

| (3) | Aizvadīto dažu gadu laikā enerģētikas jomā
  Savienībā
  un ārpus tās notikušas ievērojamas pārmaiņas, kuru dēļ investīcijas enerģētikas infrastruktūrā ir kļuvušas par ļoti svarīgu jautājumu, kas jārisina, lai garantētu energoapgādes drošību Savienībā, jo īpaši izmantojot energoefektivitāti un energotaupību, un, lai noteiktu iespējamos energoapgādes trūkumus un/vai pārpalikumus un nodrošinātu Savienībā pastāvīgu energoapgādi, kā arī netraucētu iekšējā tirgus darbību un pakāpenisku pāreju uz
  lielā mērā energoefektīvu ekonomiku, ko Savienība ir sākusi veidot. |
| --- | --- |

(3)

Aizvadīto dažu gadu laikā enerģētikas jomā
  Savienībā
  un ārpus tās notikušas ievērojamas pārmaiņas, kuru dēļ investīcijas enerģētikas infrastruktūrā ir kļuvušas par ļoti svarīgu jautājumu, kas jārisina, lai garantētu energoapgādes drošību Savienībā, jo īpaši izmantojot energoefektivitāti un energotaupību, un, lai noteiktu iespējamos energoapgādes trūkumus un/vai pārpalikumus un nodrošinātu Savienībā pastāvīgu energoapgādi, kā arī netraucētu iekšējā tirgus darbību un pakāpenisku pāreju uz
  lielā mērā energoefektīvu ekonomiku, ko Savienība ir sākusi veidot.

| (4) | Jaunais enerģētikas konteksts nosaka nepieciešamību veikt ievērojamas investīcijas
  visā infrastruktūrā, jo īpaši atjaunojamo enerģijas avotu un energoefektivitātes nozarē,
  attīstīt jauna veida infrastruktūru un jaunas tehnoloģijas, kas ienāk tirgū. Enerģētikas nozares liberalizācijas un iekšējā tirgus ciešākas integrācijas apstākļos aizvien lielāku lomu investīciju jomā iegūst uzņēmēji; tajā pašā laikā tādas jaunas politikas prasības kā mērķi, kas skar enerģijas avotu daļu kopējā enerģijas bilancē, ietekmē dalībvalstu politiku attiecībā uz jaunas enerģētikas infrastruktūras būvi un/vai esošās modernizāciju. |
| --- | --- |

(4)

Jaunais enerģētikas konteksts nosaka nepieciešamību veikt ievērojamas investīcijas
  visā infrastruktūrā, jo īpaši atjaunojamo enerģijas avotu un energoefektivitātes nozarē,
  attīstīt jauna veida infrastruktūru un jaunas tehnoloģijas, kas ienāk tirgū. Enerģētikas nozares liberalizācijas un iekšējā tirgus ciešākas integrācijas apstākļos aizvien lielāku lomu investīciju jomā iegūst uzņēmēji; tajā pašā laikā tādas jaunas politikas prasības kā mērķi, kas skar enerģijas avotu daļu kopējā enerģijas bilancē, ietekmē dalībvalstu politiku attiecībā uz jaunas enerģētikas infrastruktūras būvi un/vai esošās modernizāciju.

| (5) | Šajā nolūkā dalībvalstīm pirms ieguldījumu izdarīšanas jaunā infrastruktūrā būtu pastāvīgi jāapsver iespēja izmantot enerģijas patēriņa samazināšanu kā visrentablāko līdzekli, lai sasniegtu ES mērķi panākt siltumnīcefekta gāzu (SEG) izplūdes samazinājumu par 20 %, kā arī iespēja uzlabot un paplašināt esošo infrastruktūru. Investīciju projektiem enerģētikas infrastruktūrā pilnībā būtu jāatbilst mērķim līdz 2020. gadam vismaz 20 % no enerģijas pieprasījuma apmierināt ar enerģiju, kas iegūta no atjaunojamiem avotiem. |
| --- | --- |

(5)

Šajā nolūkā dalībvalstīm pirms ieguldījumu izdarīšanas jaunā infrastruktūrā būtu pastāvīgi jāapsver iespēja izmantot enerģijas patēriņa samazināšanu kā visrentablāko līdzekli, lai sasniegtu ES mērķi panākt siltumnīcefekta gāzu (SEG) izplūdes samazinājumu par 20 %, kā arī iespēja uzlabot un paplašināt esošo infrastruktūru. Investīciju projektiem enerģētikas infrastruktūrā pilnībā būtu jāatbilst mērķim līdz 2020. gadam vismaz 20 % no enerģijas pieprasījuma apmierināt ar enerģiju, kas iegūta no atjaunojamiem avotiem.

| (6) | Ņemot vērā jaunos
  enerģētikas
  politikas mērķus un norises tirgū, Savienībā jo īpaši sakarā ar gaidāmajām problēmām,
  kas saistītas ar apgādes drošību,
  lielāka uzmanība jāpievērš
  svarīgajām
  investīcijām enerģētikas infrastruktūrā, paraugprakses veicināšanai un lielākas informētības nodrošināšanai attiecībā uz
  savstarpēji savienoto
  enerģētikas
  sistēmu
  turpmāko attīstību Savienībā. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā jaunos
  enerģētikas
  politikas mērķus un norises tirgū, Savienībā jo īpaši sakarā ar gaidāmajām problēmām,
  kas saistītas ar apgādes drošību,
  lielāka uzmanība jāpievērš
  svarīgajām
  investīcijām enerģētikas infrastruktūrā, paraugprakses veicināšanai un lielākas informētības nodrošināšanai attiecībā uz
  savstarpēji savienoto
  enerģētikas
  sistēmu
  turpmāko attīstību Savienībā.

| (7) | Tāpēc Komisijai un jo īpaši
  tās
  Enerģētikas tirgus novērošanas centram,
  lai nodrošinātu nepieciešamās garantijas svarīgām investīcijām,
  ir vajadzīgi precīzi dati un informācija par
  pašreizējiem un turpmākajiem
  investīciju projektiem, arī par
  tādiem, kas saistīti ar esošās infrastruktūras daļu
  slēgšanu pašos svarīgākajos Savienības enerģētikas sistēmas komponentos. |
| --- | --- |

(7)

Tāpēc Komisijai un jo īpaši
  tās
  Enerģētikas tirgus novērošanas centram,
  lai nodrošinātu nepieciešamās garantijas svarīgām investīcijām,
  ir vajadzīgi precīzi dati un informācija par
  pašreizējiem un turpmākajiem
  investīciju projektiem, arī par
  tādiem, kas saistīti ar esošās infrastruktūras daļu
  slēgšanu pašos svarīgākajos Savienības enerģētikas sistēmas komponentos.

| (8) | Datiem
  un
  informācijai
  par sagaidāmajām ražošanas, transporta un glabāšanas jaudu izmaiņām un par turpmākiem investīciju projektiem dažādos enerģētikas nozares sektoros ir
  svarīga nozīme attiecībā uz turpmākajām

  Savienības

  investīcijām
  . Tāpēc ir jānodrošina, ka Komisija
  un jo īpaši tās dienesti tirgus novērošanai
  ir
  informēti
  par investīciju
  plāniem un
  projektiem, pie kuriem sākts darbs vai kurus plānots sākt piecu gadu laikā, un kuru mērķis ir triju gadu laikā izbeigt
  visas esošās
  infrastruktūras
  vai tās daļas
  ekspluatāciju.
  ▐ |
| --- | --- |

(8)

Datiem
  un
  informācijai
  par sagaidāmajām ražošanas, transporta un glabāšanas jaudu izmaiņām un par turpmākiem investīciju projektiem dažādos enerģētikas nozares sektoros ir
  svarīga nozīme attiecībā uz turpmākajām

  Savienības

  investīcijām
  . Tāpēc ir jānodrošina, ka Komisija
  un jo īpaši tās dienesti tirgus novērošanai
  ir
  informēti
  par investīciju
  plāniem un
  projektiem, pie kuriem sākts darbs vai kurus plānots sākt piecu gadu laikā, un kuru mērķis ir triju gadu laikā izbeigt
  visas esošās
  infrastruktūras
  vai tās daļas
  ekspluatāciju.

▐

| (9) | Lai Komisijai būtu pārskatāmas gaidāmās norises visā ES enerģētikas sistēmā, attiecībā uz ziņošanu par investīciju projektiem ir nepieciešami harmonizēti noteikumi, kuru pamatā ir aktualizētas kategorijas oficiāliem datiem un informācijai, kuru sniedz dalībvalstis. |
| --- | --- |

(9)

Lai Komisijai būtu pārskatāmas gaidāmās norises visā ES enerģētikas sistēmā, attiecībā uz ziņošanu par investīciju projektiem ir nepieciešami harmonizēti noteikumi, kuru pamatā ir aktualizētas kategorijas oficiāliem datiem un informācijai, kuru sniedz dalībvalstis.

| (10) | Informāciju, ko Komisija saņem saskaņā ar šo regulu, var izmantot, lai pārraudzītu, kā dalībvalstis ievēro noteiktus ES tiesību aktus, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (2). |
| --- | --- |

(10)

Informāciju, ko Komisija saņem saskaņā ar šo regulu, var izmantot, lai pārraudzītu, kā dalībvalstis ievēro noteiktus ES tiesību aktus, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (2).

| (11) | Šim nolūkam dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai dati un informācija par to teritorijā,
  tostarp saistībā ar savienojumiem ar trešām valstīm,
  plānotajiem vai īstenojamajiem investīciju projektiem
  enerģētikas infrastruktūrā
  , kuri saistīti ar naftas,
  gāzes, ogļu, atjaunojamās enerģijas un
  elektroenerģijas ražošanu, glabāšanu vai transportu,
  kā arī būtiskiem projektiem, kas saistīti ar centralizētu siltumapgādi un dzesēšanu un
  oglekļa dioksīda
  uztveršanu, transportēšanu un glabāšanu
  . Iesaistītajiem uzņēmumiem vajadzētu būt pienākumam konkrētos datus paziņot attiecīgajai dalībvalstij,
  lai Komisija varētu uzraudzīt ES enerģētikas infrastruktūru. Dalībvalstu un Komisijas pienākumam vajadzētu būt nodrošināt uzņēmumu sniegto datu konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(11)

Šim nolūkam dalībvalstīm būtu jāpaziņo Komisijai dati un informācija par to teritorijā,
  tostarp saistībā ar savienojumiem ar trešām valstīm,
  plānotajiem vai īstenojamajiem investīciju projektiem
  enerģētikas infrastruktūrā
  , kuri saistīti ar naftas,
  gāzes, ogļu, atjaunojamās enerģijas un
  elektroenerģijas ražošanu, glabāšanu vai transportu,
  kā arī būtiskiem projektiem, kas saistīti ar centralizētu siltumapgādi un dzesēšanu un
  oglekļa dioksīda
  uztveršanu, transportēšanu un glabāšanu
  . Iesaistītajiem uzņēmumiem vajadzētu būt pienākumam konkrētos datus paziņot attiecīgajai dalībvalstij,
  lai Komisija varētu uzraudzīt ES enerģētikas infrastruktūru. Dalībvalstu un Komisijas pienākumam vajadzētu būt nodrošināt uzņēmumu sniegto datu konfidencialitāti.

| (12) | Ņemot vērā enerģētikas sektora investīciju projektu dzīves cikla ilgumu, pietiktu, ja pārskatus par tiem sniegtu reizi divos gados. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā enerģētikas sektora investīciju projektu dzīves cikla ilgumu, pietiktu, ja pārskatus par tiem sniegtu reizi divos gados.

| (13) | Lai dalībvalstīm un uzņēmumiem, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, novērstu nesamērīgu administratīvo slogu un samazinātu izmaksas, šajā regulā būtu jāparedz iespējas dalībvalstis un uzņēmumus atbrīvot no ziņošanas pienākuma gadījumos, kad Komisijai tiek sniegta ekvivalenta
  un salīdzinoša
  informācija saskaņā ar Eiropas Savienības institūciju pieņemtajiem ES tiesību aktiem, kas attiecas uz enerģētikas nozari un ir vērsti uz tādu Eiropas enerģijas tirgu izveidošanu, kuros valda konkurence, un uz Eiropas enerģētikas sistēmas ilgtspējas un Eiropas Savienības energoapgādes drošības mērķu sasniegšanu.
  Tālab būtu jāizvairās no to paziņošanas pienākumu pārklāšanās, kuri paredzēti saistībā ar enerģētikas tirgu liberalizēšanas trešo paketi (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 713/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (7). Komisijai būtu jāprecizē minētā atbrīvojuma piemērošana, lai reāli samazinātu ziņošanas slogu un lai precizētu ziņošanas pienākuma saturu, veidu un laika grafiku, personas vai struktūrvienības, uz kurām attiecas šis pienākums, un par ziņošanas sistēmas vadību atbildīgās personas vai struktūrvienības. |
| --- | --- |

(13)

Lai dalībvalstīm un uzņēmumiem, īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, novērstu nesamērīgu administratīvo slogu un samazinātu izmaksas, šajā regulā būtu jāparedz iespējas dalībvalstis un uzņēmumus atbrīvot no ziņošanas pienākuma gadījumos, kad Komisijai tiek sniegta ekvivalenta
  un salīdzinoša
  informācija saskaņā ar Eiropas Savienības institūciju pieņemtajiem ES tiesību aktiem, kas attiecas uz enerģētikas nozari un ir vērsti uz tādu Eiropas enerģijas tirgu izveidošanu, kuros valda konkurence, un uz Eiropas enerģētikas sistēmas ilgtspējas un Eiropas Savienības energoapgādes drošības mērķu sasniegšanu.
  Tālab būtu jāizvairās no to paziņošanas pienākumu pārklāšanās, kuri paredzēti saistībā ar enerģētikas tirgu liberalizēšanas trešo paketi (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu (3), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 713/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem (7). Komisijai būtu jāprecizē minētā atbrīvojuma piemērošana, lai reāli samazinātu ziņošanas slogu un lai precizētu ziņošanas pienākuma saturu, veidu un laika grafiku, personas vai struktūrvienības, uz kurām attiecas šis pienākums, un par ziņošanas sistēmas vadību atbildīgās personas vai struktūrvienības.

| (14) | Dalībvalstīm, to deleģētajām iestādēm vai attiecīgos gadījumos struktūrām, kurām uzticēti konkrēti investīciju plāni ES enerģētikas nozarē, būtu jānodrošina, ka Komisijai paziņotie dati un informācija ir kvalitatīva, atbilstoša, precīza, skaidra, saskaņota un tiek sniegta laikus, vienlaicīgi nodrošinot komerciāli sensitīvu datu un informācijas konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīm, to deleģētajām iestādēm vai attiecīgos gadījumos struktūrām, kurām uzticēti konkrēti investīciju plāni ES enerģētikas nozarē, būtu jānodrošina, ka Komisijai paziņotie dati un informācija ir kvalitatīva, atbilstoša, precīza, skaidra, saskaņota un tiek sniegta laikus, vienlaicīgi nodrošinot komerciāli sensitīvu datu un informācijas konfidencialitāti.

| (15) | Komisijai un jo īpaši tās Enerģētikas tirgus novērošanas centram vajadzētu būt iespējām veikt visus ar datu apstrādi, kā arī to paziņošanas vienkāršošanu un drošību saistītos pasākumus, jo īpaši izmantot integrētus IT instrumentus un procedūras.
  Komisijai vajadzētu nodrošināt, ka ar šādiem IT resursiem tiek garantēta Komisijai paziņoto datu un informācijas konfidencialitāte. |
| --- | --- |

(15)

Komisijai un jo īpaši tās Enerģētikas tirgus novērošanas centram vajadzētu būt iespējām veikt visus ar datu apstrādi, kā arī to paziņošanas vienkāršošanu un drošību saistītos pasākumus, jo īpaši izmantot integrētus IT instrumentus un procedūras.
  Komisijai vajadzētu nodrošināt, ka ar šādiem IT resursiem tiek garantēta Komisijai paziņoto datu un informācijas konfidencialitāte.

| (16) | Personu aizsardzības tiesiskais regulējums attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic dalībvalstis, noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8), bet personu aizsardzības tiesiskais regulējums attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic Komisija, noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (9). Šī regula minētos noteikumus atstāj bez izmaiņām. |
| --- | --- |

(16)

Personu aizsardzības tiesiskais regulējums attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic dalībvalstis, noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8), bet personu aizsardzības tiesiskais regulējums attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic Komisija, noteikts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (9). Šī regula minētos noteikumus atstāj bez izmaiņām.

| (17) | Vides informācijas pieejamība ir reglamentēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (10), kā arī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003 /4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai (11). Šī regula nemaina minētos noteikumus. |
| --- | --- |

(17)

Vides informācijas pieejamība ir reglamentēta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Regulu (EK) Nr. 1367/2006 par to, kā Kopienas iestādēm un struktūrām piemērot Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (10), kā arī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003 /4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai (11). Šī regula nemaina minētos noteikumus.

| (18) | Komisijai un jo īpaši
  tās
  Enerģētikas tirgus novērošanas centram būtu regulāri jāveic ES enerģētikas sistēmas sektoru strukturālo pārmaiņu un turpmāko perspektīvu analīze, gadījumos, kad tas vajadzīgs, veicot šīs enerģētikas sistēmas konkrētos aspektos padziļinātu analīzi; šādai analīzei
  būtu jāpapildina valstu iniciatīvas, jāattīsta reģionālās dimensijas un
  jādod konkrēts ieguldījums
  energoapgādes drošības uzlabošanā, identificējot iespējamos
  infrastruktūras un investīciju
  trūkumus un ar to saistītos riskus
  , ņemot vērā energoresursu piedāvājuma un pieprasījuma bilanci ilgtermiņā.
  Ar šo analīzi būtu jāveicina arī pastāvīgas debates ES līmenī par enerģētikas infrastruktūras objektu nepieciešamību, un tāpēc analīze būtu jāiesniedz apspriešanai ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(18)

Komisijai un jo īpaši
  tās
  Enerģētikas tirgus novērošanas centram būtu regulāri jāveic ES enerģētikas sistēmas sektoru strukturālo pārmaiņu un turpmāko perspektīvu analīze, gadījumos, kad tas vajadzīgs, veicot šīs enerģētikas sistēmas konkrētos aspektos padziļinātu analīzi; šādai analīzei
  būtu jāpapildina valstu iniciatīvas, jāattīsta reģionālās dimensijas un
  jādod konkrēts ieguldījums
  energoapgādes drošības uzlabošanā, identificējot iespējamos
  infrastruktūras un investīciju
  trūkumus un ar to saistītos riskus
  , ņemot vērā energoresursu piedāvājuma un pieprasījuma bilanci ilgtermiņā.
  Ar šo analīzi būtu jāveicina arī pastāvīgas debates ES līmenī par enerģētikas infrastruktūras objektu nepieciešamību, un tāpēc analīze būtu jāiesniedz apspriešanai ieinteresētajām personām.

| (19) | Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem būtu jāgūst labums no ziņošanas par enerģētikas investīciju projektiem un to uzraudzības, kad saistībā ar šo regulu savāktie dati kļūst publiski pieejami, ilgtermiņā nodrošinot investīciju jaunu un labāku koordinēšanu. |
| --- | --- |

(19)

Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem būtu jāgūst labums no ziņošanas par enerģētikas investīciju projektiem un to uzraudzības, kad saistībā ar šo regulu savāktie dati kļūst publiski pieejami, ilgtermiņā nodrošinot investīciju jaunu un labāku koordinēšanu.

| (20) | Lai veidotu kopīgu izpratni
  par iespējamiem trūkumiem infrastruktūrā un ar šiem trūkumiem saistīto risku
  un veicinātu informētību attiecībā uz gaidāmajām norisēm tirgū, kurās īpaši ieinteresēti ir jauni tirgus dalībnieki, Komisijai var palīdzēt eksperti no dalībvalstīm un citi kompetenti eksperti. |
| --- | --- |

(20)

Lai veidotu kopīgu izpratni
  par iespējamiem trūkumiem infrastruktūrā un ar šiem trūkumiem saistīto risku
  un veicinātu informētību attiecībā uz gaidāmajām norisēm tirgū, kurās īpaši ieinteresēti ir jauni tirgus dalībnieki, Komisijai var palīdzēt eksperti no dalībvalstīm un citi kompetenti eksperti.

| (21) | Šīs regulas īstenošanai nepieciešamie tehniskie pasākumi, tostarp papildus tehniskās definīcijas, būtu jāpieņem Komisijai. |
| --- | --- |

(21)

Šīs regulas īstenošanai nepieciešamie tehniskie pasākumi, tostarp papildus tehniskās definīcijas, būtu jāpieņem Komisijai.

| (22) | Ņemot vērā grozījumus, kas nepieciešami Padomes Regulas (EK) Nr. 736/96 (12) pielāgošanai mūsdienu enerģētikas problēmām un kas jāveic skaidrības labad, minētā regula būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu, |
| --- | --- |

(22)

Ņemot vērā grozījumus, kas nepieciešami Padomes Regulas (EK) Nr. 736/96 (12) pielāgošanai mūsdienu enerģētikas problēmām un kas jāveic skaidrības labad, minētā regula būtu jāatceļ un jāaizstāj ar jaunu regulu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu tiek noteikta vienota sistēma, pēc kuras Komisijai sniedz datus un informāciju par investīciju projektiem enerģētikas infrastruktūrā naftas,
  gāzes, akmeņogļu, atjaunojamās enerģijas un
  elektroenerģijas nozarēs un par
  nozīmīgiem
  investīciju projektiem, kas saistīti ar
  centralizētu siltumapgādi un dzesēšanu un
  šajās nozarēs
  radītā oglekļa dioksīda uztveršanu un glabāšanu
  .

2.
     
  Šī regula attiecas arī uz ES uzņēmumiem, kuri investē tādos enerģētikas infrastruktūras projektos trešās valstīs, kuriem ir tiešs savienojums ar vienas vai vairāku dalībvalstu enerģētikas tīkliem vai kuri šos tīklus tieši ietekmē.

3.   Šī regula attiecas uz tādiem pielikumā minētajiem investīciju projektiem, pie kuriem
  sākti būvdarbi
  vai kurus plānots sākt piecu gadu laikā, un projektiem, kuru ekspluatāciju plānots izbeigt triju gadu laikā.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| (1) | “infrastruktūra” ir visu veidu iekārtas vai iekārtu daļas, kas ir saistītas ar enerģijas,
  kā arī attiecīgo enerģijas avotu
  vai oglekļa dioksīda ražošanu, transportu un glabāšanu; |
| --- | --- |

(1)

“infrastruktūra” ir visu veidu iekārtas vai iekārtu daļas, kas ir saistītas ar enerģijas,
  kā arī attiecīgo enerģijas avotu
  vai oglekļa dioksīda ražošanu, transportu un glabāšanu;

| (2) | “investīciju projekti” ir projekti, kas saistīti ar






  a) | jaunas infrastruktūras būvēšanu; |
| --- | --- | --- |

(2)

“investīciju projekti” ir projekti, kas saistīti ar

a)

jaunas infrastruktūras būvēšanu;

| b) | esošās infrastruktūras pārveidošanu, modernizāciju, jaudas palielināšanu vai samazināšanu; |
| --- | --- |

b)

esošās infrastruktūras pārveidošanu, modernizāciju, jaudas palielināšanu vai samazināšanu;

| c) | visas
  esošās infrastruktūras
  vai kādas tās daļas
  slēgšanu; |
| --- | --- |

c)

visas
  esošās infrastruktūras
  vai kādas tās daļas
  slēgšanu;

| d) | jaunu pieslēguma mezglu izstrādāšana enerģijas pārvades sistēmām starp Eiropas Savienību un trešām valstīm; |
| --- | --- |

d)

jaunu pieslēguma mezglu izstrādāšana enerģijas pārvades sistēmām starp Eiropas Savienību un trešām valstīm;

| (3) | “plānotie investīciju projekti” ir investīciju projekti pirms būvdarbu sākšanas un kapitālieguldījumu veikšanas, vai faktiskas slēgšanas, tostarp arī tādi investīciju projekti,
  kuru īstenošanai pieprasīta atļauja attiecīgajās iestādēs, bet
  kuru būtiski aspekti (atrašanās vieta, līgumslēdzējs, uzņēmums,
  atsevišķi galvenie
  tehniskie
  un ar uzņēmumu saistītie
  raksturlielumi u.c.) kopumā vai daļēji ir jāizskata sīkāk vai par kuriem jāsaņem galīgs apstiprinājums; |
| --- | --- |

(3)

“plānotie investīciju projekti” ir investīciju projekti pirms būvdarbu sākšanas un kapitālieguldījumu veikšanas, vai faktiskas slēgšanas, tostarp arī tādi investīciju projekti,
  kuru īstenošanai pieprasīta atļauja attiecīgajās iestādēs, bet
  kuru būtiski aspekti (atrašanās vieta, līgumslēdzējs, uzņēmums,
  atsevišķi galvenie
  tehniskie
  un ar uzņēmumu saistītie
  raksturlielumi u.c.) kopumā vai daļēji ir jāizskata sīkāk vai par kuriem jāsaņem galīgs apstiprinājums;

| (4) | “īstenojamie investīciju projekti” ir investīciju projekti, kuriem sākti būvdarbi un kapitālieguldījumi; |
| --- | --- |

(4)

“īstenojamie investīciju projekti” ir investīciju projekti, kuriem sākti būvdarbi un kapitālieguldījumi;

| (5) | “slēgšana” ir posms, kurā infrastruktūra tiek galīgi izņemta no ekspluatācijas; |
| --- | --- |

(5)

“slēgšana” ir posms, kurā infrastruktūra tiek galīgi izņemta no ekspluatācijas;

| (6) | “ražošana” ir elektroenerģijas ģenerācija un kurināmā un degvielas, arī biodegvielu, ražošana; |
| --- | --- |

(6)

“ražošana” ir elektroenerģijas ģenerācija un kurināmā un degvielas, arī biodegvielu, ražošana;

| (7) | “transports” ir
  elektroenerģijas, kā arī gāzes
  vai
  šķidrās degvielas, vai
  oglekļa dioksīda pārvietošana tīklā, jo īpaši:






  a) | pa cauruļvadiem, izņemot augšupejošo cauruļvadu tīklus un izņemot cauruļvadu daļu, kuru galvenokārt izmanto vietējiem sadales tīkliem; |
| --- | --- | --- |

(7)

“transports” ir
  elektroenerģijas, kā arī gāzes
  vai
  šķidrās degvielas, vai
  oglekļa dioksīda pārvietošana tīklā, jo īpaši:

a)

pa cauruļvadiem, izņemot augšupejošo cauruļvadu tīklus un izņemot cauruļvadu daļu, kuru galvenokārt izmanto vietējiem sadales tīkliem;

| b) | pa savstarpēji savienotām ultraaugsta sprieguma un augstsprieguma sistēmām, izņemot sistēmas, kuras galvenokārt izmanto vietējiem sadales tīkliem; |
| --- | --- |

b)

pa savstarpēji savienotām ultraaugsta sprieguma un augstsprieguma sistēmām, izņemot sistēmas, kuras galvenokārt izmanto vietējiem sadales tīkliem;

| c) | izmantojot centralizētas siltumapgādes un dzesēšanas cauruļvadus
  ; |
| --- | --- |

c)

izmantojot centralizētas siltumapgādes un dzesēšanas cauruļvadus
  ;

| (8) | “glabāšana” ir
  siltumenerģijas un elektroenerģijas vai
  enerģijas avotu pastāvīga vai pagaidu
  glabāšana
  virszemes vai pazemes infrastruktūras objektos vai ģeoloģiskos objektos
  vai oglekļa dioksīda noglabāšana apakšzemes ģeoloģiskos veidojumos
  ; |
| --- | --- |

(8)

“glabāšana” ir
  siltumenerģijas un elektroenerģijas vai
  enerģijas avotu pastāvīga vai pagaidu
  glabāšana
  virszemes vai pazemes infrastruktūras objektos vai ģeoloģiskos objektos
  vai oglekļa dioksīda noglabāšana apakšzemes ģeoloģiskos veidojumos
  ;

| (9) | “glabāšanas un uzkrāšanas vieta” ir noslēgtu tvertņu sistēma vai attiecīga ģeoloģiska struktūra, kas veido noslēgtu uzglabāšanas telpu; |
| --- | --- |

(9)

“glabāšanas un uzkrāšanas vieta” ir noslēgtu tvertņu sistēma vai attiecīga ģeoloģiska struktūra, kas veido noslēgtu uzglabāšanas telpu;

| (10) | “uzņēmumi” ir fiziskas personas, juridiskas privātas vai publiskas personas, kas pieņem lēmumus par investīciju projektiem vai tos īsteno; |
| --- | --- |

(10)

“uzņēmumi” ir fiziskas personas, juridiskas privātas vai publiskas personas, kas pieņem lēmumus par investīciju projektiem vai tos īsteno;

| (11) | “enerģijas avoti” ir






  a) | primārie enerģijas avoti, piemēram, nafta, dabasgāze, akmeņogles
  vai kodoldegviela,
  vai transformētas enerģijas avoti, piemēram, elektroenerģija; |
| --- | --- | --- |

(11)

“enerģijas avoti” ir

a)

primārie enerģijas avoti, piemēram, nafta, dabasgāze, akmeņogles
  vai kodoldegviela,
  vai transformētas enerģijas avoti, piemēram, elektroenerģija;

| b) | atjaunojamie enerģijas avoti, piemēram, hidroelektrostacijas, biomasa, vēja, saules, paisuma un ģeotermiskā enerģija; |
| --- | --- |

b)

atjaunojamie enerģijas avoti, piemēram, hidroelektrostacijas, biomasa, vēja, saules, paisuma un ģeotermiskā enerģija;

| c) | energoprodukti, piemēram, naftas pārstrādes produkti un biodegvielas. |
| --- | --- |

c)

energoprodukti, piemēram, naftas pārstrādes produkti un biodegvielas.

| (12) | “apkopoti dati” ir dati, kas apkopoti valsts vai reģionālā līmenī; ja, veicot datu apkopošanu valsts līmenī, tiktu izpausta atsevišķa uzņēmuma komerciāli sensitīva informācija, datu apkopošanu var veikt reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

(12)

“apkopoti dati” ir dati, kas apkopoti valsts vai reģionālā līmenī; ja, veicot datu apkopošanu valsts līmenī, tiktu izpausta atsevišķa uzņēmuma komerciāli sensitīva informācija, datu apkopošanu var veikt reģionālā līmenī;

| (13) | “īpaša struktūra” ir struktūra, kurai saskaņā ar ES tiesību aktiem uzdota ES līmeņa enerģijas infrastruktūras tīklu daudzgadu attīstības un ieguldījumu plānu izstrādāšana un pieņemšana, piemēram, attiecībā uz Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 4. pantu vai attiecībā uz Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 4. pantu; |
| --- | --- |

(13)

“īpaša struktūra” ir struktūra, kurai saskaņā ar ES tiesību aktiem uzdota ES līmeņa enerģijas infrastruktūras tīklu daudzgadu attīstības un ieguldījumu plānu izstrādāšana un pieņemšana, piemēram, attiecībā uz Elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 714/2009 4. pantu vai attiecībā uz Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2009 4. pantu;

| (14) | “centralizēta siltumapgāde” vai “centralizēta dzesēšana” ir siltumenerģijas sadale, izmantojot tvaika, karsta ūdens vai atdzesētu šķidrumu tīklu, kas savieno centrālo energoresursu ražošanas objektu ar daudzām ēkām vai vietām, telpu vai procesu sildīšanai vai dzesēšanai. |
| --- | --- |

(14)

“centralizēta siltumapgāde” vai “centralizēta dzesēšana” ir siltumenerģijas sadale, izmantojot tvaika, karsta ūdens vai atdzesētu šķidrumu tīklu, kas savieno centrālo energoresursu ražošanas objektu ar daudzām ēkām vai vietām, telpu vai procesu sildīšanai vai dzesēšanai.

3. pants

Datu paziņošana

1.   Ievērojot proporcionalitātes principu attiecībā uz datu vākšanas un ziņošanas radīto slogu, dalībvalstis vai iestādes, kuram tās šo uzdevumu deleģējušas, no
  2011.
  gada sākuma un pēc tam reizi divos gados apkopo visus šajā regulā noteiktos datus un informāciju.

Apkopotos datus un informāciju par attiecīgajiem projektiem tās paziņo Komisijai
  2011.
  gadā, kas ir pirmais pārskata gads, un pēc tam reizi divos gados.

Dalībvalstis vai to deleģētās iestādes apkopotos datus un informāciju par attiecīgajiem projektiem paziņo līdz attiecīgā pārskata gada 31. jūlijam.

2.   Komisija atbrīvo dalībvalstis vai to deleģētās iestādes no šā panta 1. punktā minētā pienākuma gadījumos, kad saskaņā ar konkrētiem ES tiesību aktiem par enerģētikas nozari:

| a) | dalībvalstis vai to deleģētās iestādes pieprasītos datus vai informāciju jau ir paziņojušas un norādījušas attiecīgā paziņojuma datumu un attiecīgo konkrēto tiesību aktu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis vai to deleģētās iestādes pieprasītos datus vai informāciju jau ir paziņojušas un norādījušas attiecīgā paziņojuma datumu un attiecīgo konkrēto tiesību aktu;

| b) | ir īpaša struktūra, kurai uzdots sagatavot daudzgadu plānus investīcijām enerģētikas infrastruktūrā ES līmenī, kura par tām apkopo ekvivalenta līmeņa datus un informāciju; šādā gadījumā šī īpašā struktūra panta 1. punktā noteiktajos termiņos paziņo Komisijai visus attiecīgos datus un informāciju. |
| --- | --- |

b)

ir īpaša struktūra, kurai uzdots sagatavot daudzgadu plānus investīcijām enerģētikas infrastruktūrā ES līmenī, kura par tām apkopo ekvivalenta līmeņa datus un informāciju; šādā gadījumā šī īpašā struktūra panta 1. punktā noteiktajos termiņos paziņo Komisijai visus attiecīgos datus un informāciju.

4. pants

Datu avoti

1.   Līdz katra pārskata gada 31. maijam uzņēmumi, kuri attiecīgo dalībvalstu teritorijā plāno īstenot investīciju projektus, šīm dalībvalstīm vai to deleģētajām iestādēm paziņo 3. pantā minētos datus vai informāciju. Paziņotie dati un informācija atspoguļo investīciju projektu stāvokli uz attiecīgā pārskata gada 31. martu.

Šā punkta pirmās daļas noteikumi uz uzņēmumiem neattiecas gadījumos, kad attiecīgās dalībvalstis pieņem lēmumu par citādu līdzekļu izmantošanu, lai Komisijai paziņotu 3. pantā minētos datus vai informāciju
  ar nosacījumu, ka iesniegtie dati vai informācija ir salīdzināmi un līdzvērtīgi
  .

2.   Dalībvalstis novērš vairākkārtēju tādu datu vākšanu,
  kas jau jāveic saskaņā ar spēkā esošiem ES noteikumiem,
  un samazina izmaksas uzņēmumiem.

5. pants

Paziņojuma saturs

1.   Par pielikumā minētajiem investīciju projektiem 3. pantā noteiktajā paziņojumā pēc vajadzības attiecīgi norāda šādas ziņas:

| a) | plānoto
  vai
  būvējamo jaudu apjoms
  ; |
| --- | --- |

a)

plānoto
  vai
  būvējamo jaudu apjoms
  ;

| b) | plānotās vai būvējamās infrastruktūras vai jaudu atrašanās vieta, nosaukums, veids un galvenie raksturlielumi,
  norādot, kuras jaudas tiek vēl tikai plānotas un kuras jau ir būvējamās jaudas
  ; |
| --- | --- |

b)

plānotās vai būvējamās infrastruktūras vai jaudu atrašanās vieta, nosaukums, veids un galvenie raksturlielumi,
  norādot, kuras jaudas tiek vēl tikai plānotas un kuras jau ir būvējamās jaudas
  ;

| c) | datums, kurā attiecīgās iestādes saņēmušas sākotnējo atļaujas pieprasījumu, un paredzamais datums, kurā būs piešķirtas visas nepieciešamās būvatļaujas un licences; |
| --- | --- |

c)

datums, kurā attiecīgās iestādes saņēmušas sākotnējo atļaujas pieprasījumu, un paredzamais datums, kurā būs piešķirtas visas nepieciešamās būvatļaujas un licences;

| d) | iespējamais ekspluatācijā nodošanas termiņš; |
| --- | --- |

d)

iespējamais ekspluatācijā nodošanas termiņš;

| e) | izmantoto enerģijas avotu veids; |
| --- | --- |

e)

izmantoto enerģijas avotu veids;

| f) | tehnoloģijas, kas paaugstina piegāžu drošību, piemēram, plūsmas pretējā virzienā, iespējas pāriet uz citu kurināmo vai citas attiecīgas iekārtas; |
| --- | --- |

f)

tehnoloģijas, kas paaugstina piegāžu drošību, piemēram, plūsmas pretējā virzienā, iespējas pāriet uz citu kurināmo vai citas attiecīgas iekārtas;

| g) | iekārtas oglekļa uztveršanas sistēmām vai to pārveidošanai; |
| --- | --- |

g)

iekārtas oglekļa uztveršanas sistēmām vai to pārveidošanai;

| h) | infrastruktūras pagaidu nepieejamība vai tās darbības pārtraukšana uz laiku, kas pārsniedz trīs gadus. |
| --- | --- |

h)

infrastruktūras pagaidu nepieejamība vai tās darbības pārtraukšana uz laiku, kas pārsniedz trīs gadus.

2.   Par jaudu paredzēto slēgšanu 3. pantā noteiktajā paziņojumā norāda šādas ziņas:

| a) | attiecīgās infrastruktūras veids un jauda; |
| --- | --- |

a)

attiecīgās infrastruktūras veids un jauda;

| b) | iespējamais slēgšanas termiņš,
  tostarp attiecīgā gadījumā infrastruktūras objekta darbības pakāpeniskas pārtraukšanas starpposmu datumi; |
| --- | --- |

b)

iespējamais slēgšanas termiņš,
  tostarp attiecīgā gadījumā infrastruktūras objekta darbības pakāpeniskas pārtraukšanas starpposmu datumi;

| c) | plānoto vides atveseļošanas pasākumu saraksts, ja šādu atveseļošanu paredz konkrēti tiesību akti. |
| --- | --- |

c)

plānoto vides atveseļošanas pasākumu saraksts, ja šādu atveseļošanu paredz konkrēti tiesību akti.

3.   Paziņojumā, kas noteikts 3. pantā, norāda uzstādīto
  ražošanas, transporta un uzglabāšanas
  jaudu apjomu,
  kas ir pieejams
  attiecīgā pārskata gada sākumā.

Ja dalībvalstu rīcībā ir informācija par investīciju projektu īstenošanas termiņu kavējumiem un/vai šķēršļiem to īstenošanai,
  to deleģētās iestādes vai 3. panta 2. punktā minētā īpašā struktūra
  šo informāciju iekļauj paziņojumā.

6. pants

Datu kvalitāte un publicēšana

1.   Dalībvalstis, to deleģētās iestādes vai attiecīgos gadījumos
  īpašas
  struktūras, kurām uzticēti konkrēti investīciju plāni ES enerģētikas nozarē, nodrošina, ka Komisijai paziņotie dati un informācija ir kvalitatīva, atbilstoša, precīza, skaidra, saskaņota un tiek sniegta laikus.
  Ja informācija nav pietiekami skaidra un vispusīga, Komisija var pieprasīt šīm struktūrām iesniegt papildu informāciju.

Īpašas
  struktūras, kurām uzticēti konkrēti investīciju plāni ES enerģētikas nozarē, paziņojamajiem datiem un informācijai pievieno attiecīgus dalībvalstu komentārus par savākto datu un informācijas kvalitāti
  un atbilstību
  .

2.   Komisija
  publicē apkopotus
  datus un informāciju, kas tai nosūtīta saskaņā ar šo regulu, jo īpaši 10. panta 3. punktā minētos analītiskos apskatus, ar nosacījumu, ka šie dati un informācija tiek publicēta apkopotā veidā
  valsts vai reģionālā līmenī (jo īpaši tad, ja attiecīgajā dalībvalstī atrodas tikai viens šāds uzņēmums)
  un ka netiek izpaustas sīkākas ziņas par konkrētiem uzņēmumiem
  vai netiek radīta iespēja tās izsecināt
  .

Šāda informācijas publicēšana neskar attiecīgos dalībvalstu vai ES tiesību aktus, kas saistīti ar informācijas pieejamību sabiedrībai, jo īpaši vides informāciju, informāciju par biržas sarakstā iekļautiem uzņēmumiem vai informāciju par valsts ieguldījumiem investīciju projektos.

Dalībvalstis,
  to
  deleģētās iestādes un Komisija
  attiecībā uz
  to rīcībā esošiem
  komerciāli sensitīviem datiem vai informāciju
  ir atbildīgas par konfidencialitātes saglabāšanu
  .

7. pants

Īstenošanas pasākumi

Komisija pieņem šīs regulas īstenošanai vajadzīgos pasākumus.
  Šādi pasākumi
  jo īpaši
  ietver
  izmantojamās aprēķinu metodes, tehniskās definīcijas, formu, saturu un citus jautājumus, kas saistīti ar 3. pantā minēto datu un informācijas paziņošanu,
  tostarp saskaņā ar 3. panta 2. punktā noteikto atbrīvojuma piemērošanu un jo īpaši noteikumus par paziņojumu termiņu un saturu, kā arī par iestādēm, uz kurām attiecas ziņošanas pienākums.

8. pants

Datu apstrāde

1.
     Komisija atbild par to plānošanai paredzēto IT resursu izstrādi, hostingu jeb mitināšanu, pārvaldību un uzturēšanu, kuri nepieciešami, lai saņemtu, glabātu un apstrādātu saskaņā ar šo regulu paziņotos datus un informāciju
  par enerģētikas infrastruktūru
  .

2.
     
  Komisija arī nodrošina, ka IT resursi, kas nepieciešami 1. punktā daļā minētajiem nolūkiem, garantē saskaņā ar šo regulu Komisijai paziņoto datu un informācijas konfidencialitāti.

9. pants

Fizisko personu aizsardzība attiecībā uz datu apstrādi

Šī regula neskar Savienības tiesību aktos paredzētos noteikumus un jo īpaši negroza ne dalībvalstu pienākumus attiecībā uz personas datu apstrādi, kas noteikti ar Direktīvu 95/46/EK, ne pienākumus, kuri ES institūcijām un struktūrām noteikti ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, veicot tām uzticētos pienākumus.

10. pants

Uzraudzība un ziņošana

1.   Pamatojoties uz saņemtajiem datiem un informāciju, un attiecīgos gadījumos uz citiem datu avotiem, tostarp datiem, kurus Komisija ir iegādājusies, Komisija vismaz reizi divos gados veic ES enerģētikas sistēmas sektoru strukturālo pārmaiņu un perspektīvu analīzi ar šādiem konkrētiem mērķiem:

| a) | identificēt iespējamos enerģijas pieprasījuma un piedāvājuma trūkumus
  un/vai pārpalikumus, īpašu uzmanību pievēršot iespējamām prognozējamām nepilnībām un kļūmēm ražošanas un pārvades infrastruktūrā, jo īpaši nepilnībām, kas saistītas ar infrastruktūras novecošanos; |
| --- | --- |

a)

identificēt iespējamos enerģijas pieprasījuma un piedāvājuma trūkumus
  un/vai pārpalikumus, īpašu uzmanību pievēršot iespējamām prognozējamām nepilnībām un kļūmēm ražošanas un pārvades infrastruktūrā, jo īpaši nepilnībām, kas saistītas ar infrastruktūras novecošanos;

| b) | pārraudzīt investīciju projektu attīstību, sākot no paziņošanas dienas līdz faktiskai īstenošanai, un jo īpaši atjaunojamo enerģijas avotu attīstību, popularizējot noteikto šķēršļu
  novēršanas paraugpraksi; |
| --- | --- |

b)

pārraudzīt investīciju projektu attīstību, sākot no paziņošanas dienas līdz faktiskai īstenošanai, un jo īpaši atjaunojamo enerģijas avotu attīstību, popularizējot noteikto šķēršļu
  novēršanas paraugpraksi;

| c) | palielināt pārredzamību tirgus dalībnieku
  un iespējamo jauno tirgus dalībnieku interesēs; |
| --- | --- |

c)

palielināt pārredzamību tirgus dalībnieku
  un iespējamo jauno tirgus dalībnieku interesēs;

| d) | pārraudzīt tos ES investīciju projektus trešās valstīs, kuri ietekmē ES enerģijas tirgu un energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

d)

pārraudzīt tos ES investīciju projektus trešās valstīs, kuri ietekmē ES enerģijas tirgu un energoapgādes drošību;

| e) | noteikt risku, kāds saistīts ar pārmērīgi lielu atkarību no vienas enerģētikas infrastruktūras, kā arī riskus, ko rada savienojumi ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

e)

noteikt risku, kāds saistīts ar pārmērīgi lielu atkarību no vienas enerģētikas infrastruktūras, kā arī riskus, ko rada savienojumi ar trešām valstīm;

| f) | noteikt investīciju vajadzības, lai uzlabotu iekšējā enerģijas tirgus darbību (piemēram, plūsmas pretējā virzienā un pieslēguma mezglus). |
| --- | --- |

f)

noteikt investīciju vajadzības, lai uzlabotu iekšējā enerģijas tirgus darbību (piemēram, plūsmas pretējā virzienā un pieslēguma mezglus).

Komisija, pamatojoties uz šiem datiem un informāciju, var veikt arī dažādu citu veidu analīzi, ko tā uzskata par vajadzīgu vai lietderīgu.

2.   Šā panta 1. punktā minēto analītisko apskatu sagatavošanā Komisija apspriežas ar īpašajām struktūrām, kas atbild par investīciju plāniem ES enerģētikas nozarē, un tai
  var palīdzēt eksperti no dalībvalstīm un/vai citi attiecīgajā jomā kompetenti eksperti,
  grupas un apvienības
  .

3.   Komisija
  apspriež
  šādus analītiskos apskatus ar ieinteresētajām personām. Analītiskos apskatus Komisija nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un tos publicē.

4.
     
  Lai nodrošinātu dažādu ar pārraudzību saistītu publikāciju savstarpējo saskaņotību, Komisija ņem vērā tādus ilggadējus investīciju projektus enerģētikas infrastruktūrā, kurus izstrādājušas īpašās struktūras.

11. pants

Pārskatīšana

1.
     Piecu gadu laikā kopš šīs regulas stāšanās spēkā Komisija veic novērtējumu par tās piemērošanu.

2.
     
  Lai uzlabotu datu kvalitāti, Komisija, veicot 1. punktā minēto novērtējumu, vajadzības gadījumā pārbauda pielikumā noteiktās robežvērtības un var pieprasīt, lai dalībvalstis precizētu infrastruktūras vai plānoto vai būvējamo jaudu galvenos raksturlielumus.

12. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 736/96 atceļ.

13. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra Nostāja.

1

(2)  

  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

2

OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

(3)  

  OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.

3

OV L 211, 14.8.2009., 55. lpp.

(4)  

  OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.

4

OV L 211, 14.8.2009., 94. lpp.

(5)  

  OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.

5

OV L 211, 14.8.2009., 1. lpp.

(6)  

  OV L 211, 14.8.2009., 15. lpp.

6

OV L 211, 14.8.2009., 15. lpp.

(7)  

  OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.

7

OV L 211, 14.8.2009., 36. lpp.

(8)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

8

(9)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

9

(10)  

  OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.

10

OV L 264, 25.9.2006., 13. lpp.

(11)  

  OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.

11

OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.

(12)  OV L 102, 25.4.1996., 1. lpp.

12

Ceturtdiena, 2010. gada 25. februārisPIELIKUMS

INVESTĪCIJU PROJEKTI

1.   NAFTA

1.1.
     
  Ieguve

| — | Ieguves iekārtas ar jaudu vismaz 20 000 barelu dienā vai vairāk. |
| --- | --- |

—

Ieguves iekārtas ar jaudu vismaz 20 000 barelu dienā vai vairāk.

1.2.   Pārstrāde

| — | Pārtvaices iekārtas ar jaudu 1 milj. t gadā un lielāku. |
| --- | --- |

—

Pārtvaices iekārtas ar jaudu 1 milj. t gadā un lielāku.

| — | Pārtvaices jaudu palielināšana virs 1 milj. t gadā. |
| --- | --- |

—

Pārtvaices jaudu palielināšana virs 1 milj. t gadā.

| — | Reforminga/krekinga iekārtas ar minimālo jaudu 500 t dienā. |
| --- | --- |

—

Reforminga/krekinga iekārtas ar minimālo jaudu 500 t dienā.

| — | Mazuta/gāzeļļu/naftas pārstrādes izejvielu/citu naftas pārtvaices produktu desulfurizācijas iekārtas. |
| --- | --- |

—

Mazuta/gāzeļļu/naftas pārstrādes izejvielu/citu naftas pārtvaices produktu desulfurizācijas iekārtas.

Neattiecas uz ķīmiskām rūpnīcām, kurās neražo kurināmo un/vai motoru degvielas, vai tos iegūst tikai kā blakusproduktus.

1.3.   Transports

| — | Naftas cauruļvadi ar jaudu 3 milj. t gadā un lielāku, un šādu cauruļvadu tīkla paplašināšana vai pagarināšana vismaz par 30 km vai vairāk. |
| --- | --- |

—

Naftas cauruļvadi ar jaudu 3 milj. t gadā un lielāku, un šādu cauruļvadu tīkla paplašināšana vai pagarināšana vismaz par 30 km vai vairāk.

| — | Naftas produktu cauruļvadi ar jaudu 1,5 milj. t gadā un lielāku, un šādu cauruļvadu paplašināšana vai pagarināšana vismaz par 30 km vai vairāk. |
| --- | --- |

—

Naftas produktu cauruļvadi ar jaudu 1,5 milj. t gadā un lielāku, un šādu cauruļvadu paplašināšana vai pagarināšana vismaz par 30 km vai vairāk.

| — | Cauruļvadi, kas ir svarīgi savienojumi valstu vai starptautiskos savstarpēji savienotos tīklos, kā arī cauruļvadi un projekti, kas ir kopējās interesēs atbilstīgi vadlīnijām, kuras noteiktas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 171. pantu. |
| --- | --- |

—

Cauruļvadi, kas ir svarīgi savienojumi valstu vai starptautiskos savstarpēji savienotos tīklos, kā arī cauruļvadi un projekti, kas ir kopējās interesēs atbilstīgi vadlīnijām, kuras noteiktas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 171. pantu.

Neattiecas uz cauruļvadiem militāriem nolūkiem un cauruļvadiem piegādēm pārstrādes iekārtām, kuras neietilpst 1.2. punktā noteiktajā jomā.

1.4.   Glabāšana

| — | Naftas un naftas produktu glabāšanas iekārtas (iekārtas ar jaudu 150 milj. m3 un lielāku, vai tvertnes, kuru tilpums ir vismaz 100 000 m3). |
| --- | --- |

—

Naftas un naftas produktu glabāšanas iekārtas (iekārtas ar jaudu 150 milj. m3 un lielāku, vai tvertnes, kuru tilpums ir vismaz 100 000 m3).

Neattiecas uz tvertnēm, kas paredzētas militāriem nolūkiem, un tvertnēm piegādēm pārstrādes iekārtām, kuras neietilpst 1.2. punktā noteiktajā jomā.

2.   GĀZE

2.1.
     
  Ieguve

| — | Ieguves iekārtas ar jaudu vismaz 0,1 milj. m3 dienā vai vairāk. |
| --- | --- |

—

Ieguves iekārtas ar jaudu vismaz 0,1 milj. m3 dienā vai vairāk.

2.2.   Transports

| — | Gāzes cauruļvadi, ieskaitot dabasgāzes un biogāzes cauruļvadi. |
| --- | --- |

—

Gāzes cauruļvadi, ieskaitot dabasgāzes un biogāzes cauruļvadi.

| — | Cauruļvadi
  , kas ir svarīgi savienojumi valstu vai starptautiskos savstarpēji savienotos tīklos un cauruļvados,
  un projekti, kas ir kopējās interesēs atbilstīgi vadlīnijām, kuras noteiktas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 171. pantu
  , kā arī projekti, kas minēti pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 663/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (1)

  . |
| --- | --- |

—

Cauruļvadi
  , kas ir svarīgi savienojumi valstu vai starptautiskos savstarpēji savienotos tīklos un cauruļvados,
  un projekti, kas ir kopējās interesēs atbilstīgi vadlīnijām, kuras noteiktas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 171. pantu
  , kā arī projekti, kas minēti pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 663/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā (1)

  .

2.3.   
  Sašķidrināta dabasgāze

| — | Sašķidrinātas dabasgāzes importa
  un eksporta
  termināļi. |
| --- | --- |

—

Sašķidrinātas dabasgāzes importa
  un eksporta
  termināļi.

| — | Regazifikācijas un glabāšanas, kā arī sašķidrināšanas jaudas. |
| --- | --- |

—

Regazifikācijas un glabāšanas, kā arī sašķidrināšanas jaudas.

2.4.   Glabāšana

| — | Glabāšanas iekārtas, kas savienotas ar 2.2. punktā minētajiem transporta cauruļvadiem. |
| --- | --- |

—

Glabāšanas iekārtas, kas savienotas ar 2.2. punktā minētajiem transporta cauruļvadiem.

| — | Datortehnika un programmatūra, ar ko pārrauga gāzes krājumus un reālā laikā ziņo par tiem kompetentajām ES aģentūrām. |
| --- | --- |

—

Datortehnika un programmatūra, ar ko pārrauga gāzes krājumus un reālā laikā ziņo par tiem kompetentajām ES aģentūrām.

Neattiecas uz gāzes cauruļvadiem, termināļiem un iekārtām, kas paredzēti militāriem nolūkiem vai kas paredzēti tādu ķīmisko uzņēmumu apgādei ar gāzi, kuri neražo energoproduktus vai tos iegūst tikai kā blakusproduktus.

3.
     
  AKMEŅOGLES, LIGNĪTS UN NAFTAS SLĀNEKLIS

3.1.
     
  Ieguve

| — | Jaunas vai paplašinātas virszemesraktuves, kurās gadā iegūst 1 miljonu tonnu vai vairāk. |
| --- | --- |

—

Jaunas vai paplašinātas virszemesraktuves, kurās gadā iegūst 1 miljonu tonnu vai vairāk.

| — | Jaunas vai paplašinātas apakšzemes raktuves, kurās gadā iegūst 1 miljonu tonnu vai vairāk. |
| --- | --- |

—

Jaunas vai paplašinātas apakšzemes raktuves, kurās gadā iegūst 1 miljonu tonnu vai vairāk.

4.   ELEKTROENERĢIJA

4.1.   Ražošana

| — | Termoelektrostacijas un kodolspēkstacijas (ģeneratori ar vienības jaudu 100 MW vai lielāku). |
| --- | --- |

—

Termoelektrostacijas un kodolspēkstacijas (ģeneratori ar vienības jaudu 100 MW vai lielāku).

| — | Hidroelektrostacijas (spēkstacijas ar jaudu 30 MW vai lielāku). |
| --- | --- |

—

Hidroelektrostacijas (spēkstacijas ar jaudu 30 MW vai lielāku).

| — | Vēja ģeneratoru parki (ar jaudu 20 MW vai lielāku parkiem atklātā jūrā, un ar jaudu
  5 MW vai lielāku parkiem uz sauszemes). |
| --- | --- |

—

Vēja ģeneratoru parki (ar jaudu 20 MW vai lielāku parkiem atklātā jūrā, un ar jaudu
  5 MW vai lielāku parkiem uz sauszemes).

| — | Koncentrētas saules termiskās enerģijas
  un
  ģeotermiskās enerģijas
  iekārtas
  (ģeneratori ar vienības jaudu 10 MW vai lielāku) un fotoelementu iekārtas
  (ar jaudu 5 MW vai lielāku)
  . |
| --- | --- |

—

Koncentrētas saules termiskās enerģijas
  un
  ģeotermiskās enerģijas
  iekārtas
  (ģeneratori ar vienības jaudu 10 MW vai lielāku) un fotoelementu iekārtas
  (ar jaudu 5 MW vai lielāku)
  .

| — | Iekārtas elektroenerģijas ražošanai no biomasas
  vai bioloģiskā šķidrā kurināmā, vai atkritumiem (ģeneratori ar vienības jaudu
  5 MW vai lielāku). |
| --- | --- |

—

Iekārtas elektroenerģijas ražošanai no biomasas
  vai bioloģiskā šķidrā kurināmā, vai atkritumiem (ģeneratori ar vienības jaudu
  5 MW vai lielāku).

| — | Elektroenerģijas un lietderīgi izmantojamas siltumenerģijas koģenerācijas stacijas (iekārtas ar elektrisko jaudu 10 MW vai lielāku). |
| --- | --- |

—

Elektroenerģijas un lietderīgi izmantojamas siltumenerģijas koģenerācijas stacijas (iekārtas ar elektrisko jaudu 10 MW vai lielāku).

| — | Tātas decentralizētas iekārtas enerģijas ražošanai no atjaunojamiem avotiem, kuras ir saistītas ar elektroenerģijas tīklu vai kam ir noslēgts līgums par enerģijas atpirkšanu ar uzņēmumu, kura kopējā ražošanas jauda ir vairāk nekā 10 MW. |
| --- | --- |

—

Tātas decentralizētas iekārtas enerģijas ražošanai no atjaunojamiem avotiem, kuras ir saistītas ar elektroenerģijas tīklu vai kam ir noslēgts līgums par enerģijas atpirkšanu ar uzņēmumu, kura kopējā ražošanas jauda ir vairāk nekā 10 MW.

4.2.   Transports

| — | Pārvades gaisvadu līnijas, ja tās paredzētas
  100 kV vai augstākam spriegumam. |
| --- | --- |

—

Pārvades gaisvadu līnijas, ja tās paredzētas
  100 kV vai augstākam spriegumam.

| — | Pārvades pazemes un jūras kabeļu līnijas, ja tās paredzētas 100 kV vai augstākam spriegumam. |
| --- | --- |

—

Pārvades pazemes un jūras kabeļu līnijas, ja tās paredzētas 100 kV vai augstākam spriegumam.

| — | Projekti, kas ir kopējās interesēs atbilstīgi vadlīnijām, kuras noteiktas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 171. pantu
  , un projekti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 663/2009 pielikumā
  . |
| --- | --- |

—

Projekti, kas ir kopējās interesēs atbilstīgi vadlīnijām, kuras noteiktas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 171. pantu
  , un projekti, kas minēti Regulas (EK) Nr. 663/2009 pielikumā
  .

| — | Centralizētas siltumapgādes cauruļvadi, kuru diametrs ir 300 mm vai vairāk. |
| --- | --- |

—

Centralizētas siltumapgādes cauruļvadi, kuru diametrs ir 300 mm vai vairāk.

4.3.
     
  Uzglabāšana

| — | Elektroenerģijas uzglabāšanas iekārtas. |
| --- | --- |

—

Elektroenerģijas uzglabāšanas iekārtas.

5.   BIODEGVIELA

5.1.   Ražošana

| — | Biodegvielas ražošanas iekārtas (pārstrādes iekārtas ar jaudu 50 000 t gadā vai lielāku). |
| --- | --- |

—

Biodegvielas ražošanas iekārtas (pārstrādes iekārtas ar jaudu 50 000 t gadā vai lielāku).

6.   OGLEKĻA DIOKSĪDS

6.1.   Transports

| — | CO2 cauruļvadi, kas saistīti ar ražošanas iekārtām, kuras minētas 1.2. un 4.1. punktā. |
| --- | --- |

—

CO2 cauruļvadi, kas saistīti ar ražošanas iekārtām, kuras minētas 1.2. un 4.1. punktā.

6.2.   Glabāšana

Šī sadaļa attiecas arī uz projektiem, kuri saistīti ar oglekļa dioksīda ģeoloģisku uzglabāšanu, kas paredzēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 663/2009.

| — | glabāšanas iekārtas (glabāšanas objekti vai kompleksi ar jaudu 100 kt vai lielāku). |
| --- | --- |

—

glabāšanas iekārtas (glabāšanas objekti vai kompleksi ar jaudu 100 kt vai lielāku).

Neattiecas uz pētniecībai vai tehnoloģiju attīstīšanai paredzētām glabāšanas iekārtām.

---

(1)  

  OV L 200, 31.7.2009., 31. lpp.

---

| 21.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 348/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 348/50

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. februārisParlamenta 2010. gada budžeta tāmes grozīšana

P7_TA(2010)0038

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. februāra rezolūcija par budžeta grozījuma Nr. 1/2010 ieņēmumu un izdevumu tāmi (I iedaļa — Eiropas Parlaments) (2010/2014(BUD))

2010/C 348 E/07

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1),

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3) (Iestāžu nolīgums) un jo īpaši tā I daļā minēto un I pielikumā iekļauto daudzgadu finanšu shēmu (DFS),

ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu,

ņemot vērā ģenerālsekretāra ziņojumu Prezidijam par 2010. finanšu gada budžeta grozījuma tāmes provizorisko projektu,

ņemot vērā budžeta grozījuma tāmes provizorisko projektu, ko Prezidijs sagatavoja 2009. gada 14. decembrī saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 23. panta 6. punktu un 79. panta 1. punktu,

ņemot vērā tāmes projektu, ko Budžeta komiteja sagatavoja 2009. gada 27. janvārī saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 79. panta 2. punktu,

ņemot vērā Reglamenta 79. pantu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0017/2010),

| A. | tā kā 2010. gada budžeta procedūras laikā tika panākta vienošanās, ka visus izdevumus, kas tieši saistīti ar to, ka stājas spēkā Lisabonas līgums, ar kuru groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, vajadzības gadījumā segs, izmantojot kādu no pašreizējiem budžeta instrumentiem, piemēram, budžeta grozījumu pēc sākotnējā 2010. gada budžeta pieņemšanas; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2010. gada budžeta procedūras laikā tika panākta vienošanās, ka visus izdevumus, kas tieši saistīti ar to, ka stājas spēkā Lisabonas līgums, ar kuru groza Līgumu par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, vajadzības gadījumā segs, izmantojot kādu no pašreizējiem budžeta instrumentiem, piemēram, budžeta grozījumu pēc sākotnējā 2010. gada budžeta pieņemšanas;

| B. | tā kā tika uzsvērts, ka šādā gadījumā iespējami precīzāk jāizvērtē esošo resursu pārdales iespējas, pirms tiek pieprasīti jebkādi papildu resursi; |
| --- | --- |

B.

tā kā tika uzsvērts, ka šādā gadījumā iespējami precīzāk jāizvērtē esošo resursu pārdales iespējas, pirms tiek pieprasīti jebkādi papildu resursi;

| C. | tā kā tika īpaši uzsvērts, ka sākotnēji pieņemtajā budžeta apjomā, kas ir 19,87 % no atļautajiem izdevumiem DFS 5. izdevumu kategorijā (administratīvās apropriācijas), nav iekļauti iespējamie pielāgojumi, ko nāktos veikt, ja stātos spēkā Lisabonas līgums, jo īpaši likumdošanas jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā tika īpaši uzsvērts, ka sākotnēji pieņemtajā budžeta apjomā, kas ir 19,87 % no atļautajiem izdevumiem DFS 5. izdevumu kategorijā (administratīvās apropriācijas), nav iekļauti iespējamie pielāgojumi, ko nāktos veikt, ja stātos spēkā Lisabonas līgums, jo īpaši likumdošanas jomā;

| D. | tā kā tajā pašā laikā tika atzīts, ka, ņemot vērā pašreizējo ierobežoto rezervi, līdzekļi būs vēl vairāk jāietaupa un jāpārdala, lai varētu izpildīt papildu prasības, |
| --- | --- |

D.

tā kā tajā pašā laikā tika atzīts, ka, ņemot vērā pašreizējo ierobežoto rezervi, līdzekļi būs vēl vairāk jāietaupa un jāpārdala, lai varētu izpildīt papildu prasības,

| 1. | atzinīgi vērtē Prezidija iesniegto Eiropas Parlamenta 2010. gada budžeta (ES vispārējā budžeta I iedaļa) grozījuma priekšlikumu un atgādina, ka tas pilnībā atbilst vienošanās noteikumiem, proti, visas papildu vajadzības, kas radušās saistībā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā, tiks izskatītas atsevišķi, izmantojot pašreizējos budžeta instrumentus; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Prezidija iesniegto Eiropas Parlamenta 2010. gada budžeta (ES vispārējā budžeta I iedaļa) grozījuma priekšlikumu un atgādina, ka tas pilnībā atbilst vienošanās noteikumiem, proti, visas papildu vajadzības, kas radušās saistībā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā, tiks izskatītas atsevišķi, izmantojot pašreizējos budžeta instrumentus;

| 2. | uzsver izcilu darbu likumdošanas jomā kā Parlamenta prioritāti un to, ka deputātiem, komitejām un politiskajām grupām ir jāpiešķir vajadzīgie līdzekļi, lai to sasniegtu; piekrīt Prezidija priekšlikuma pamatnostādnēm un ierosināto papildu līdzekļu piešķiršanas jomām; turklāt uzskata, ka priekšlikuma vispārējais apjoms ir pamatots, ņemot vērā sniegtos pamatojumus un gaidāmos jaunos uzdevumus; |
| --- | --- |

2.

uzsver izcilu darbu likumdošanas jomā kā Parlamenta prioritāti un to, ka deputātiem, komitejām un politiskajām grupām ir jāpiešķir vajadzīgie līdzekļi, lai to sasniegtu; piekrīt Prezidija priekšlikuma pamatnostādnēm un ierosināto papildu līdzekļu piešķiršanas jomām; turklāt uzskata, ka priekšlikuma vispārējais apjoms ir pamatots, ņemot vērā sniegtos pamatojumus un gaidāmos jaunos uzdevumus;

| 3. | ņemot vērā šo un, iespējams, citu ar Lisabonas līgumu saistītu priekšlikumu daudzgadu finansiālo ietekmi, aicina izvērtēt sekretariāta piemaksu izlietojumu; |
| --- | --- |

3.

ņemot vērā šo un, iespējams, citu ar Lisabonas līgumu saistītu priekšlikumu daudzgadu finansiālo ietekmi, aicina izvērtēt sekretariāta piemaksu izlietojumu;

| 4. | norāda, ka Prezidija ierosinātais 2010. gada budžeta kopējais apjoms tādējādi būtu EUR 1 620 760 399, kas ir 20,04 % no 5. izdevumu kategorijas sākotnējās summas; ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī budžeta kopējo apjomu, norāda, ka ilgstoši brīvprātīgi ievērotā 20 % robeža Prezidija priekšlikumā ir pārsniegta par 0,04 procentpunktiem jeb EUR 3,2 miljoniem; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Prezidija ierosinātais 2010. gada budžeta kopējais apjoms tādējādi būtu EUR 1 620 760 399, kas ir 20,04 % no 5. izdevumu kategorijas sākotnējās summas; ņemot vērā iepriekš minēto, kā arī budžeta kopējo apjomu, norāda, ka ilgstoši brīvprātīgi ievērotā 20 % robeža Prezidija priekšlikumā ir pārsniegta par 0,04 procentpunktiem jeb EUR 3,2 miljoniem;

| 5. | uzskata, ka vispārējam atskaites punktam attiecībā uz Parlamenta budžetu joprojām vajadzētu būt sākotnējam DFS plānojumam, lai nodrošinātu Parlamenta interešu aizsardzību, vienlaikus ievērojot budžeta disciplīnu; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka vispārējam atskaites punktam attiecībā uz Parlamenta budžetu joprojām vajadzētu būt sākotnējam DFS plānojumam, lai nodrošinātu Parlamenta interešu aizsardzību, vienlaikus ievērojot budžeta disciplīnu;

| 6. | uzskata, ka pašreizējie 20 % no 5. izdevumu kategorijas tagad ierobežo vairāk nekā agrāk, jo no tiem būs jāsedz izdevumi, kuri netika paredzēti, paužot brīvprātīgo apņemšanos 1988. gadā; atgādina, ka kopš 2006. gada Parlaments tādus izdevumus, kas saistīti ar Deputātu nolikumu (un rada ietaupījumus dalībvalstīm), deputātu palīgu statusu, Parlamenta jauno lomu pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, kā arī ēku politikas paplašināšanu, ir iekļāvis, lai segtu vispārējās vajadzības, tostarp saistībā ar paplašināšanos; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka pašreizējie 20 % no 5. izdevumu kategorijas tagad ierobežo vairāk nekā agrāk, jo no tiem būs jāsedz izdevumi, kuri netika paredzēti, paužot brīvprātīgo apņemšanos 1988. gadā; atgādina, ka kopš 2006. gada Parlaments tādus izdevumus, kas saistīti ar Deputātu nolikumu (un rada ietaupījumus dalībvalstīm), deputātu palīgu statusu, Parlamenta jauno lomu pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, kā arī ēku politikas paplašināšanu, ir iekļāvis, lai segtu vispārējās vajadzības, tostarp saistībā ar paplašināšanos;

| 7. | uzskata — pamatojoties uz DFS sākotnēji iekļautajām summām, par kurām vienojās 2006. gadā un kuras ir spēkā kopš 2007. gada, Parlamenta izdevumiem orientējoši būtu jāpaliek tradicionālo 20 % robežās; |
| --- | --- |

7.

uzskata — pamatojoties uz DFS sākotnēji iekļautajām summām, par kurām vienojās 2006. gadā un kuras ir spēkā kopš 2007. gada, Parlamenta izdevumiem orientējoši būtu jāpaliek tradicionālo 20 % robežās;

| 8. | uzskata — tā kā kopējais apjoms pārsniedz EUR 1 600 000 000, vajadzētu spēt iekļauties 20 % robežās (t. i., panākt 19,99 %), vienlaikus pilnībā ņemot vērā papildu vajadzības, kas izklāstītas Prezidija priekšlikumā; norāda, ka tas nozīmētu kopējā budžeta samazināšanu par EUR 4 miljoniem; |
| --- | --- |

8.

uzskata — tā kā kopējais apjoms pārsniedz EUR 1 600 000 000, vajadzētu spēt iekļauties 20 % robežās (t. i., panākt 19,99 %), vienlaikus pilnībā ņemot vērā papildu vajadzības, kas izklāstītas Prezidija priekšlikumā; norāda, ka tas nozīmētu kopējā budžeta samazināšanu par EUR 4 miljoniem;

| 9. | nolemj veikt šādu korekciju, neskarot Prezidija priekšlikumā ietvertos elementus, bet samazinot ēkām paredzēto rezervi no EUR 15 miljoniem līdz EUR 11 miljoniem; norāda, ka tādējādi budžeta kopējais apjoms būtu EUR 1 616 760 399, kas ir 19,99 % no 5. izdevumu kategorijas; uzstāj, ka politika ēku jomā ir jāplāno ilgtermiņā; |
| --- | --- |

9.

nolemj veikt šādu korekciju, neskarot Prezidija priekšlikumā ietvertos elementus, bet samazinot ēkām paredzēto rezervi no EUR 15 miljoniem līdz EUR 11 miljoniem; norāda, ka tādējādi budžeta kopējais apjoms būtu EUR 1 616 760 399, kas ir 19,99 % no 5. izdevumu kategorijas; uzstāj, ka politika ēku jomā ir jāplāno ilgtermiņā;

| 10. | uzsver, ka ir jāveic pasākumi ar mērķi nodrošināt budžeta ilgtspējību turpmākajos gados; atkārtoti apstiprina, ka ir svarīgi izstrādāt t. s. bāzes budžeta politiku, kas nodrošinās vēl lielāku disciplīnu un pārredzamību; aicina pēc iespējas drīzāk sniegt skaidru informāciju par Parlamenta budžeta fiksēto izdevumu kopējo apjomu, kā norādīts Eiropas Parlamenta 2009. gada 22. oktobra rezolūcijā par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (4); |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ir jāveic pasākumi ar mērķi nodrošināt budžeta ilgtspējību turpmākajos gados; atkārtoti apstiprina, ka ir svarīgi izstrādāt t. s. bāzes budžeta politiku, kas nodrošinās vēl lielāku disciplīnu un pārredzamību; aicina pēc iespējas drīzāk sniegt skaidru informāciju par Parlamenta budžeta fiksēto izdevumu kopējo apjomu, kā norādīts Eiropas Parlamenta 2009. gada 22. oktobra rezolūcijā par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (4);

| 11. | pieņem budžeta grozījuma Nr. 1/2010 tāmes projektu; |
| --- | --- |

11.

pieņem budžeta grozījuma Nr. 1/2010 tāmes projektu;

| 12. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

12.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

(2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0052.

---