# Jurnalul Oficial C 4E/2011

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2011.004.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 4E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 547 ianuarie 2011 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2011.004.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 4E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 547 ianuarie 2011

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2010-2011Ședința din 25 martie 2010Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 132 E, 21.5.2010.TEXTE ADOPTATE |
| | Joi, 25 martie 2010 |
| 2011/C 004E/01 | Raport referitor la Declarația anuală pentru 2009 privind zona euro și finanțele publiceRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la Declarația anuală pentru 2009 privind zona euro și finanțele publice (2009/2203(INI)) | 1 |
| 2011/C 004E/02 | Al doilea summit european privind romiiRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la al doilea Summit european privind romii | 7 |
| 2011/C 004E/03 | Prioritățile pentru bugetul aferent exercițiului financiar 2011 – secțiunea III – ComisiaRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la prioritățile pentru bugetul aferent exercițiului financiar 2011 – secțiunea III – Comisia (2010/2004(BUD)) | 11 |
| 2011/C 004E/04 | Orientări bugetare: 2011 - Secțiunile I, II și IV-IXRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 privind orientările referitoare la procedura bugetară 2011, Secțiunea I - Parlamentul European, Secțiunea II - Consiliul, Secțiunea IV - Curtea de Justiție, Secțiunea V - Curtea de Conturi, Secțiunea VI - Comitetul Economic și Social European, Secțiunea VII - Comitetul Regiunilor, Secțiunea VIII - Ombudsmanul European, Secțiunea IX - Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (2010/2003(BUD)) | 20 |
| 2011/C 004E/05 | Politica în domeniul calității produselor agricole: ce strategie trebuie adoptată?Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la politica în domeniul calității produselor agricole: ce strategie trebuie adoptată? (2009/2105(INI)) | 25 |
| 2011/C 004E/06 | Efectele crizei economice și financiare mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și a cooperării pentru dezvoltareRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la efectele crizei financiare și economice mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra cooperării pentru dezvoltare (2009/2150(INI)) | 34 |
| 2011/C 004E/07 | Raportul anual 2008 al BCERezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la Raportul anual 2008 al BCE (2009/2090(INI)) | 44 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 25 martie 2010 |
| 2011/C 004E/08 | Recomandare adresată Consiliului referitoare la cea de-a 65-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor UniteRecomandarea Parlamentului European din 25 martie 2010 adresată Consiliului privind cea de-a 65-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2010/2020(INI)) | 49 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul EuropeanSESIUNEA 2010-2011Ședința din 25 martie 2010Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 132 E, 21.5.2010.TEXTE ADOPTATE

Joi, 25 martie 2010

2011/C 004E/01

Raport referitor la Declarația anuală pentru 2009 privind zona euro și finanțele publiceRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la Declarația anuală pentru 2009 privind zona euro și finanțele publice (2009/2203(INI))

1

2011/C 004E/02

Al doilea summit european privind romiiRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la al doilea Summit european privind romii

7

2011/C 004E/03

Prioritățile pentru bugetul aferent exercițiului financiar 2011 – secțiunea III – ComisiaRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la prioritățile pentru bugetul aferent exercițiului financiar 2011 – secțiunea III – Comisia (2010/2004(BUD))

11

2011/C 004E/04

Orientări bugetare: 2011 - Secțiunile I, II și IV-IXRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 privind orientările referitoare la procedura bugetară 2011, Secțiunea I - Parlamentul European, Secțiunea II - Consiliul, Secțiunea IV - Curtea de Justiție, Secțiunea V - Curtea de Conturi, Secțiunea VI - Comitetul Economic și Social European, Secțiunea VII - Comitetul Regiunilor, Secțiunea VIII - Ombudsmanul European, Secțiunea IX - Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (2010/2003(BUD))

20

2011/C 004E/05

Politica în domeniul calității produselor agricole: ce strategie trebuie adoptată?Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la politica în domeniul calității produselor agricole: ce strategie trebuie adoptată? (2009/2105(INI))

25

2011/C 004E/06

Efectele crizei economice și financiare mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și a cooperării pentru dezvoltareRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la efectele crizei financiare și economice mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra cooperării pentru dezvoltare (2009/2150(INI))

34

2011/C 004E/07

Raportul anual 2008 al BCERezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la Raportul anual 2008 al BCE (2009/2090(INI))

44

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Joi, 25 martie 2010

2011/C 004E/08

Recomandare adresată Consiliului referitoare la cea de-a 65-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor UniteRecomandarea Parlamentului European din 25 martie 2010 adresată Consiliului privind cea de-a 65-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2010/2020(INI))

49

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 25 martie 2010 |
| 2011/C 004E/09 | Animale vii și carne proaspătă: condiții la importul în Uniune ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Deciziei 79/542/CEE a Consiliului privind întocmirea listei cu țări terțe sau cu regiuni ale acestora și de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară, pentru importul în Comunitate de anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea (COM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD)) | 57 |
| P7_TC1-COD(2009)0146Poziția Parlamentului European adoptată în a prima lectură la 25 martie 2010 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Deciziei 79/542/CEE a Consiliului privind întocmirea listei cu țări terțe sau cu regiuni ale acestora și de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară, pentru importul în Comunitate de anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea | 58 |
| 2011/C 004E/10 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Lituania /Fabricarea de mobilăRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD)) | 58 |
| ANEXĂ | 60 |
| 2011/C 004E/11 | Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Lituania/Fabricarea articolelor de îmbrăcăminteRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD)) | 61 |
| ANEXĂ | 63 |
| 2011/C 004E/12 | Numirea vicepreședintelui Băncii Centrale EuropeneDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la recomandarea Consiliului privind numirea vicepreședintelui Băncii Centrale Europene (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE)) | 64 |
| 2011/C 004E/13 | Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Milan Martin CviklDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Milan Martin Cvikl ca membru al Curții de Conturi (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE)) | 65 |
| 2011/C 004E/14 | Numirea unei membre a Curții de Conturi - dna Rasa BudbergytéDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a Rasei Budbergyté ca membră a Curții de Conturi (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE)) | 66 |
| 2011/C 004E/15 | Numirea unei membre a Curții de Conturi - dna Kersti KaljulaidDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Kersti Kaljulaid ca membră a Curții de Conturi (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE)) | 66 |
| 2011/C 004E/16 | Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Igors LudboržsDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Igors Ludboržs ca membru al Curții de Conturi (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE)) | 67 |
| 2011/C 004E/17 | Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Szabolcs FazakasDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Szabolcs Fazakas ca membru al Curții de Conturi (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE)) | 68 |
| 2011/C 004E/18 | Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Ladislav BalkoDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Ladislav Balko ca membru al Curții de Conturi (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE)) | 68 |
| 2011/C 004E/19 | Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Louis GaleaComisia pentru control bugetar Decizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Louis Galea ca membru al Curții de Conturi (C7-0020/2010 – 2010/0808(NLE)) | 69 |
| 2011/C 004E/20 | Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Augustyn Bronisław KubikDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Augustyn Bronisław Kubik ca membru al Curții de Conturi (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE)) | 70 |
| 2011/C 004E/21 | Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Jan KinštDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Jan Kinšt ca membru al Curții de Conturi (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE)) | 70 |
| 2011/C 004E/22 | Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Eoin O'SheaDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Eoin O’Shea ca membru al Curții de Conturi (C7-0033/2010 – 2010/0812(NLE)) | 71 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Joi, 25 martie 2010

2011/C 004E/09

Animale vii și carne proaspătă: condiții la importul în Uniune ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Deciziei 79/542/CEE a Consiliului privind întocmirea listei cu țări terțe sau cu regiuni ale acestora și de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară, pentru importul în Comunitate de anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea (COM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD))

57

P7_TC1-COD(2009)0146Poziția Parlamentului European adoptată în a prima lectură la 25 martie 2010 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Deciziei 79/542/CEE a Consiliului privind întocmirea listei cu țări terțe sau cu regiuni ale acestora și de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară, pentru importul în Comunitate de anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea

58

2011/C 004E/10

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Lituania /Fabricarea de mobilăRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD))

58

ANEXĂ

60

2011/C 004E/11

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Lituania/Fabricarea articolelor de îmbrăcăminteRezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD))

61

ANEXĂ

63

2011/C 004E/12

Numirea vicepreședintelui Băncii Centrale EuropeneDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la recomandarea Consiliului privind numirea vicepreședintelui Băncii Centrale Europene (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))

64

2011/C 004E/13

Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Milan Martin CviklDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Milan Martin Cvikl ca membru al Curții de Conturi (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE))

65

2011/C 004E/14

Numirea unei membre a Curții de Conturi - dna Rasa BudbergytéDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a Rasei Budbergyté ca membră a Curții de Conturi (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE))

66

2011/C 004E/15

Numirea unei membre a Curții de Conturi - dna Kersti KaljulaidDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Kersti Kaljulaid ca membră a Curții de Conturi (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE))

66

2011/C 004E/16

Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Igors LudboržsDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Igors Ludboržs ca membru al Curții de Conturi (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE))

67

2011/C 004E/17

Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Szabolcs FazakasDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Szabolcs Fazakas ca membru al Curții de Conturi (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE))

68

2011/C 004E/18

Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Ladislav BalkoDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Ladislav Balko ca membru al Curții de Conturi (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE))

68

2011/C 004E/19

Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Louis GaleaComisia pentru control bugetar Decizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Louis Galea ca membru al Curții de Conturi (C7-0020/2010 – 2010/0808(NLE))

69

2011/C 004E/20

Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Augustyn Bronisław KubikDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Augustyn Bronisław Kubik ca membru al Curții de Conturi (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE))

70

2011/C 004E/21

Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Jan KinštDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Jan Kinšt ca membru al Curții de Conturi (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE))

70

2011/C 004E/22

Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Eoin O'SheaDecizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Eoin O’Shea ca membru al Curții de Conturi (C7-0033/2010 – 2010/0812(NLE))

71

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| **I | procedura de cooperare, prima lectură |
| **II | procedura de cooperare, a doua lectură |
| *** | procedura de aviz conform |
| ***I | procedura de codecizie, prima lectură |
| ***II | procedura de codecizie, a doua lectură |
| ***III | procedura de codecizie, a treia lectură |

Legenda simbolurilor utilizate

*

procedura de consultare

**I

procedura de cooperare, prima lectură

**II

procedura de cooperare, a doua lectură

***

procedura de aviz conform

***I

procedura de codecizie, prima lectură

***II

procedura de codecizie, a doua lectură

***III

procedura de codecizie, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus de Comisie)

Amendamente politice: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive aldine; textul eliminat este marcat prin simbolul ▐.

Corecturile și adaptările tehnice realizate de către servicii: textul nou sau modificat este marcat cu caractere cursive; textul eliminat este marcat prin simbolul ║.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European SESIUNEA 2010-2011 Ședința din 25 martie 2010 Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 132 E, 21.5.2010. TEXTE ADOPTATE

Joi, 25 martie 2010

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/1

---

Joi, 25 martie 2010Raport referitor la Declarația anuală pentru 2009 privind zona euro și finanțele publice

P7_TA(2010)0072

Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la Declarația anuală pentru 2009 privind zona euro și finanțele publice (2009/2203(INI))

2011/C 4 E/01

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Declarația anuală pentru 2009 privind zona euro” și Documentul de lucru al serviciilor Comisiei asupra Raportului anual privind zona euro, ambele din 7 octombrie 2009 (COM(2009)0527 și SEC(2009)1313),

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 12 august 2009 intitulat „Finanțele publice în UEM - 2009” (SEC(2009)1120),

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2009 privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice pentru o economie în redresare (COM(2009)0545),

având în vedere recomandarea Comisiei din 28 ianuarie 2009 în vederea unei recomandări a Consiliului cu privire la actualizarea în 2009 a orientărilor generale ale politicilor economice ale statelor membre și ale Comunității și cu privire la aplicarea politicilor de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (COM(2009)0034),

având în vedere Rezoluția sa din 18 noiembrie 2008 privind UEM@10: primii 10 ani de Uniune Economică și Monetară și provocările viitoare (1),

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2009 referitoare la un plan european de relansare economică (2),

având în vedere Rezoluția sa din 13 ianuarie 2009 referitoare la finanțele publice în UEM 2007-2008 (3),

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2008 referitoare la raportul anual al BCE pentru 2007 (4),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0031/2010),

| A. | întrucât statele membre s-au confruntat cu cea mai gravă criză economică și socială de la începutul procesului de integrare europeană și până acum; |
| --- | --- |

A.

întrucât statele membre s-au confruntat cu cea mai gravă criză economică și socială de la începutul procesului de integrare europeană și până acum;

| B. | întrucât stabilitatea monetară și politicile fiscale solide și-au dovedit meritele, reducând efectele crizei în Europa; |
| --- | --- |

B.

întrucât stabilitatea monetară și politicile fiscale solide și-au dovedit meritele, reducând efectele crizei în Europa;

| C. | întrucât politica fiscală și monetară, precum și măsurile de stabilizare din sectorul financiar s-au dovedit cruciale pentru economia europeană; |
| --- | --- |

C.

întrucât politica fiscală și monetară, precum și măsurile de stabilizare din sectorul financiar s-au dovedit cruciale pentru economia europeană;

| D. | întrucât coordonarea în timp a politicii fiscale și a măsurilor anticriză în cadrul G20 și al UE și între statele membre a contribuit la evitarea înrăutățirii situației; |
| --- | --- |

D.

întrucât coordonarea în timp a politicii fiscale și a măsurilor anticriză în cadrul G20 și al UE și între statele membre a contribuit la evitarea înrăutățirii situației;

| E. | întrucât politica fiscală a multor state membre a fost prociclică; |
| --- | --- |

E.

întrucât politica fiscală a multor state membre a fost prociclică;

| F. | întrucât o politică economică cu adevărat europeană există doar în materie de politică monetară, iar coordonarea politicii fiscale este limitată, deoarece această politică este, în general, de competența statelor membre; |
| --- | --- |

F.

întrucât o politică economică cu adevărat europeană există doar în materie de politică monetară, iar coordonarea politicii fiscale este limitată, deoarece această politică este, în general, de competența statelor membre;

| G. | întrucât prețurile petrolului, gazelor, mineralelor și altor resurse neregenerabile sunt foarte volatile, contribuie la dezechilibrele globale și reprezintă una dintre principalele cauze ale obstacolelor în calea atingerii țintei de inflație stabilite de BCE (puțin sub 2 % în 2008); deoarece se așteaptă ca aceste prețuri să crească pe termen mediu, punând în pericol stabilitatea macroeconomică a zonei euro; |
| --- | --- |

G.

întrucât prețurile petrolului, gazelor, mineralelor și altor resurse neregenerabile sunt foarte volatile, contribuie la dezechilibrele globale și reprezintă una dintre principalele cauze ale obstacolelor în calea atingerii țintei de inflație stabilite de BCE (puțin sub 2 % în 2008); deoarece se așteaptă ca aceste prețuri să crească pe termen mediu, punând în pericol stabilitatea macroeconomică a zonei euro;

| H. | deoarece se preconizează că deficitele publice ale statelor membre vor crește rapid până la cca 7 % din VNB în 2010, din cauza impactului combinat al unor cheltuieli mai mari generate de stabilizatori automatici, măsuri discreționare de sprijinire a economiei și a sectorului financiar și venituri fiscale mai mici; întrucât se așteaptă o oarecare îmbunătățire a nivelului deficitelor pentru 2011; întrucât, cu toate acestea, s-a întâmplat de mai multe ori ca anumite state membre să nu îndeplinească criteriile Pactului de stabilitate cu mult înainte de criză; întrucât revenirea la un sistem solid de finanțe publice este esențial și constituie o condiție necesară pentru stabilitatea monedei comune; |
| --- | --- |

H.

deoarece se preconizează că deficitele publice ale statelor membre vor crește rapid până la cca 7 % din VNB în 2010, din cauza impactului combinat al unor cheltuieli mai mari generate de stabilizatori automatici, măsuri discreționare de sprijinire a economiei și a sectorului financiar și venituri fiscale mai mici; întrucât se așteaptă o oarecare îmbunătățire a nivelului deficitelor pentru 2011; întrucât, cu toate acestea, s-a întâmplat de mai multe ori ca anumite state membre să nu îndeplinească criteriile Pactului de stabilitate cu mult înainte de criză; întrucât revenirea la un sistem solid de finanțe publice este esențial și constituie o condiție necesară pentru stabilitatea monedei comune;

| I. | întrucât costurile crizei sunt principalul motiv al noii deteriorări a finanțelor publice, echilibrele fiscale ale celor mai multe dintre statele membre îmbunătățindu-se înainte de criză; întrucât trebuie menționat, cu toate acestea, că mai multe state membre înregistrau datorii publice ridicate chiar și înainte de criză; |
| --- | --- |

I.

întrucât costurile crizei sunt principalul motiv al noii deteriorări a finanțelor publice, echilibrele fiscale ale celor mai multe dintre statele membre îmbunătățindu-se înainte de criză; întrucât trebuie menționat, cu toate acestea, că mai multe state membre înregistrau datorii publice ridicate chiar și înainte de criză;

| J. | întrucât au fost necesare cheltuieli publice anticiclice pentru a evita o criză economică chiar mai severă și sunt în continuare necesare pentru a asigura stabilitatea economică; întrucât, cu toate acestea, deficitele bugetare structurale excesive și datoriile publice prea mari constituie un obstacol semnificativ în calea creșterii economice și restricționează sever cheltuielile din domenii precum educația, asistența medicală, inovarea și serviciile publice; |
| --- | --- |

J.

întrucât au fost necesare cheltuieli publice anticiclice pentru a evita o criză economică chiar mai severă și sunt în continuare necesare pentru a asigura stabilitatea economică; întrucât, cu toate acestea, deficitele bugetare structurale excesive și datoriile publice prea mari constituie un obstacol semnificativ în calea creșterii economice și restricționează sever cheltuielile din domenii precum educația, asistența medicală, inovarea și serviciile publice;

| K. | întrucât crearea zonei euro, deși binevenită, înseamnă că opțiunea unei rate de schimb naționale flexibile nu mai este posibilă; |
| --- | --- |

K.

întrucât crearea zonei euro, deși binevenită, înseamnă că opțiunea unei rate de schimb naționale flexibile nu mai este posibilă;

| L. | întrucât deși este aproape imposibil de prevăzut în planurile de politici o criză financiară de o amploare excepțională ca cea actuală, Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) a fost conceput pentru a fi aplicat și în perioade favorabile și nefavorabile, dar multe state membre și-au ignorat obligația prevăzută de PSC de a se pregăti pentru perioadele nefavorabile; |
| --- | --- |

L.

întrucât deși este aproape imposibil de prevăzut în planurile de politici o criză financiară de o amploare excepțională ca cea actuală, Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) a fost conceput pentru a fi aplicat și în perioade favorabile și nefavorabile, dar multe state membre și-au ignorat obligația prevăzută de PSC de a se pregăti pentru perioadele nefavorabile;

| M. | întrucât globalizarea obligă zona euro să își asume un rol efectiv în guvernanța economică și financiară la nivel internațional; |
| --- | --- |

M.

întrucât globalizarea obligă zona euro să își asume un rol efectiv în guvernanța economică și financiară la nivel internațional;

| N. | întrucât potențialul monedei euro este insuficient exploatat la nivel internațional, deoarece zona euro nu și-a definit strategia internațională într-un mod adecvat și nici nu dispune de o reprezentare internațională reală, |
| --- | --- |

N.

întrucât potențialul monedei euro este insuficient exploatat la nivel internațional, deoarece zona euro nu și-a definit strategia internațională într-un mod adecvat și nici nu dispune de o reprezentare internațională reală,

Politica monetară

| 1. | este alarmat de actuala și preconizata scădere a ratei de ocupare a forței de muncă în Uniunea Europeană, în ciuda eforturilor excepționale de politică monetară și fiscală; subliniază că, pe lângă măsurile excepționale de redresare, reformele structurale trebuie accelerate și nu oprite, astfel încât economia și piața muncii din Europa să fie mai robuste și mai rezistente în fața tulburărilor economice de la nivel mondial; |
| --- | --- |

1.

este alarmat de actuala și preconizata scădere a ratei de ocupare a forței de muncă în Uniunea Europeană, în ciuda eforturilor excepționale de politică monetară și fiscală; subliniază că, pe lângă măsurile excepționale de redresare, reformele structurale trebuie accelerate și nu oprite, astfel încât economia și piața muncii din Europa să fie mai robuste și mai rezistente în fața tulburărilor economice de la nivel mondial;

| 2. | salută politica monetară activă și flexibilă aplicată de BCE începând din octombrie 2008 de a crește lichiditățile injectate în instituțiile de credit; |
| --- | --- |

2.

salută politica monetară activă și flexibilă aplicată de BCE începând din octombrie 2008 de a crește lichiditățile injectate în instituțiile de credit;

| 3. | își exprimă îngrijorarea că lichiditățile suplimentare oferite de BCE și de alte bănci centrale nu au fost utilizate de toate băncile pentru a reduce „criza creditelor” cu care se confruntă industria și, în special, întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

3.

își exprimă îngrijorarea că lichiditățile suplimentare oferite de BCE și de alte bănci centrale nu au fost utilizate de toate băncile pentru a reduce „criza creditelor” cu care se confruntă industria și, în special, întreprinderile mici și mijlocii;

| 4. | salută cooperarea intensificată dintre Consiliu, BCE și Eurogrup; |
| --- | --- |

4.

salută cooperarea intensificată dintre Consiliu, BCE și Eurogrup;

| 5. | își exprimă îngrijorarea cu privire la consecințele pe care le-ar putea avea asupra zonei euro devalorizarea dolarului american și a yuanului chinezesc, acesta din urmă devalorizat artificial în urma unei intervenții inechitabile a guvernului chinez; își exprimă îngrijorarea cu privire la posibila apariție a unei noi bule a activelor în Asia; invită la un dialog macroeconomic intensificat la nivel internațional pentru a ajusta ratele de schimb astfel încât să se poată asigura o economie mondială mai echilibrată; |
| --- | --- |

5.

își exprimă îngrijorarea cu privire la consecințele pe care le-ar putea avea asupra zonei euro devalorizarea dolarului american și a yuanului chinezesc, acesta din urmă devalorizat artificial în urma unei intervenții inechitabile a guvernului chinez; își exprimă îngrijorarea cu privire la posibila apariție a unei noi bule a activelor în Asia; invită la un dialog macroeconomic intensificat la nivel internațional pentru a ajusta ratele de schimb astfel încât să se poată asigura o economie mondială mai echilibrată;

| 6. | subliniază că obiectivul de stabilizare a prețurilor poate fi atins numai dacă se abordează în mod adecvat cauzele profunde ale inflației; atrage atenția, în acest context, asupra faptului că inflația crescută, de dinainte de izbucnirea crizei financiare, nu a fost cauzată de o cerere internă excesivă, ci a fost generată de o creștere a prețurilor energiei, alimentelor, mărfurilor și activelor financiare și reale; |
| --- | --- |

6.

subliniază că obiectivul de stabilizare a prețurilor poate fi atins numai dacă se abordează în mod adecvat cauzele profunde ale inflației; atrage atenția, în acest context, asupra faptului că inflația crescută, de dinainte de izbucnirea crizei financiare, nu a fost cauzată de o cerere internă excesivă, ci a fost generată de o creștere a prețurilor energiei, alimentelor, mărfurilor și activelor financiare și reale;

| 7. | subliniază faptul că disciplina moderării salariale frânează, de asemenea, creșterea veniturilor populației și, prin urmare, a consumului privat; prin urmare, avertizează asupra concentrării în exclusivitate pe moderarea salarială ca mijloc de atingere a stabilității prețurilor și de menținere a competitivității; reamintește că gradul sporit de concurență la nivel mondial a contribuit deja la crearea unei presiuni descendente asupra salariilor, în timp ce creșterea prețurilor la mărfurile de consum și a cheltuielilor cu energia au redus puterea de cumpărare a consumatorilor din UE; subliniază că încurajarea evoluției salariilor reale în același ritm cu creșterea productivității pentru a garanta o stabilitate a distribuției veniturilor pe termen lung; |
| --- | --- |

7.

subliniază faptul că disciplina moderării salariale frânează, de asemenea, creșterea veniturilor populației și, prin urmare, a consumului privat; prin urmare, avertizează asupra concentrării în exclusivitate pe moderarea salarială ca mijloc de atingere a stabilității prețurilor și de menținere a competitivității; reamintește că gradul sporit de concurență la nivel mondial a contribuit deja la crearea unei presiuni descendente asupra salariilor, în timp ce creșterea prețurilor la mărfurile de consum și a cheltuielilor cu energia au redus puterea de cumpărare a consumatorilor din UE; subliniază că încurajarea evoluției salariilor reale în același ritm cu creșterea productivității pentru a garanta o stabilitate a distribuției veniturilor pe termen lung;

| 8. | își reiterează solicitarea de a se asigura o mai bună coordonare între OMC, FMI, Consiliul pentru stabilitate financiară și Grupul Băncii Mondiale pentru combaterea speculațiilor și pentru depășirea provocărilor generate de criza economică; |
| --- | --- |

8.

își reiterează solicitarea de a se asigura o mai bună coordonare între OMC, FMI, Consiliul pentru stabilitate financiară și Grupul Băncii Mondiale pentru combaterea speculațiilor și pentru depășirea provocărilor generate de criza economică;

| 9. | reamintește că fluctuațiile ratelor de schimb constituie un impediment în calea redresării economice mondiale și că coordonarea politicii monetare este esențială pentru a evita apariția unor dezechilibre financiare care ar putea conduce la instabilitate macroeconomică; solicită să se organizeze, sub auspiciile FMI, o conferință monetară la nivel mondial care să găzduiască consultări generale asupra chestiunilor monetare; |
| --- | --- |

9.

reamintește că fluctuațiile ratelor de schimb constituie un impediment în calea redresării economice mondiale și că coordonarea politicii monetare este esențială pentru a evita apariția unor dezechilibre financiare care ar putea conduce la instabilitate macroeconomică; solicită să se organizeze, sub auspiciile FMI, o conferință monetară la nivel mondial care să găzduiască consultări generale asupra chestiunilor monetare;

Îmbunătățirea coordonării și a cooperării în domeniul politicilor economice

| 10. | împărtășește îngrijorarea Comisiei privind dezechilibrele semnificative care afectează costurile unitare ale forței de muncă, ratele de creștere a productivității, disparitățile crescânde în distribuirea veniturilor și a bogăției, conturile curente și diferențele dintre ratele dobânzilor în Uniunea Europeană și în zona euro și își exprimă îngrijorarea cu privire la absența unor mecanisme eficiente care să prevină adâncirea acestor dezechilibre; |
| --- | --- |

10.

împărtășește îngrijorarea Comisiei privind dezechilibrele semnificative care afectează costurile unitare ale forței de muncă, ratele de creștere a productivității, disparitățile crescânde în distribuirea veniturilor și a bogăției, conturile curente și diferențele dintre ratele dobânzilor în Uniunea Europeană și în zona euro și își exprimă îngrijorarea cu privire la absența unor mecanisme eficiente care să prevină adâncirea acestor dezechilibre;

| 11. | invită Comisia să dezvolte, în conformitate cu propunerile din Documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește Comunicarea Comisiei din 7 mai 2008 intitulată „UEM@10: succese și provocări după 10 ani de Uniune Economică și Monetară” (COM(2008)0238), instrumente de diagnostic și indicatori pentru a monitoriza și a evalua mai eficient evoluțiile economice relevante din statele membre, printre acestea numărându-se supravegherea multilaterală a costurilor unitare ale forței de muncă, a ratelor reale de schimb, a piețelor financiare și a politicilor care afectează competitivitatea; |
| --- | --- |

11.

invită Comisia să dezvolte, în conformitate cu propunerile din Documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește Comunicarea Comisiei din 7 mai 2008 intitulată „UEM@10: succese și provocări după 10 ani de Uniune Economică și Monetară” (COM(2008)0238), instrumente de diagnostic și indicatori pentru a monitoriza și a evalua mai eficient evoluțiile economice relevante din statele membre, printre acestea numărându-se supravegherea multilaterală a costurilor unitare ale forței de muncă, a ratelor reale de schimb, a piețelor financiare și a politicilor care afectează competitivitatea;

| 12. | ia act de îngrijorarea exprimată de Comisie, în declarația sa anuală din 2009 cu privire la zona euro, referitor la dezechilibrele acumulate în cadrul acesteia, precum și la cele două mari cauze ale dezechilibrului, identificate de către Comisie: pe de o parte vulnerabilitatea modelului de creștere axat pe exporturi competitive, fără a fi susținute de cererea internă, și respectiv, în anumite țări cu deficit, dezechilibrele au luat forma unor presiuni excesive a cererii interne, o creștere semnificativă a prețurilor imobiliarelor și un sector al construcțiilor supradimensionat; sugerează Comisiei, prin urmare, să examineze posibilele modalități de îmbunătățire efectivă a guvernanței economice a zonei euro, inclusiv instituirea unor noi mecanisme de preîntâmpinare a unei noi creșteri excesive a unor astfel de dezechilibre în viitor și a șocurilor asimetrice la care acestea contribuie; |
| --- | --- |

12.

ia act de îngrijorarea exprimată de Comisie, în declarația sa anuală din 2009 cu privire la zona euro, referitor la dezechilibrele acumulate în cadrul acesteia, precum și la cele două mari cauze ale dezechilibrului, identificate de către Comisie: pe de o parte vulnerabilitatea modelului de creștere axat pe exporturi competitive, fără a fi susținute de cererea internă, și respectiv, în anumite țări cu deficit, dezechilibrele au luat forma unor presiuni excesive a cererii interne, o creștere semnificativă a prețurilor imobiliarelor și un sector al construcțiilor supradimensionat; sugerează Comisiei, prin urmare, să examineze posibilele modalități de îmbunătățire efectivă a guvernanței economice a zonei euro, inclusiv instituirea unor noi mecanisme de preîntâmpinare a unei noi creșteri excesive a unor astfel de dezechilibre în viitor și a șocurilor asimetrice la care acestea contribuie;

| 13. | subliniază faptul clar exprimat de Comisie, în declarația sa anuală din 2009 cu privire la zona euro, și anume funcționarea deficientă în timpul crizei a mecanismului creat pentru coordonarea politicilor în cadrul zonei euro; împărtășește opinia Comisiei că o aprofundare și o extindere a monitorizării macroeconomice sunt urgent necesare pentru a furniza o reacție coordonată la criză; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul clar exprimat de Comisie, în declarația sa anuală din 2009 cu privire la zona euro, și anume funcționarea deficientă în timpul crizei a mecanismului creat pentru coordonarea politicilor în cadrul zonei euro; împărtășește opinia Comisiei că o aprofundare și o extindere a monitorizării macroeconomice sunt urgent necesare pentru a furniza o reacție coordonată la criză;

| 14. | salută utilizarea fondurilor BEI, precum și contribuțiile comune, dar diferite ale statelor membre la cheltuielile publice anticiclice din perioada de criză, pentru a compensa parțial dimensiunea limitată a bugetului UE; avertizează totuși împotriva recurgerii excesive la BEI, ceea ce ar conduce la evitarea procedurii bugetare și ar împiedica Parlamentul să se exprime cu privire la orientarea cheltuielilor angajate; reamintește, așadar, că BEI nu ar trebui să se substituie bugetului UE; |
| --- | --- |

14.

salută utilizarea fondurilor BEI, precum și contribuțiile comune, dar diferite ale statelor membre la cheltuielile publice anticiclice din perioada de criză, pentru a compensa parțial dimensiunea limitată a bugetului UE; avertizează totuși împotriva recurgerii excesive la BEI, ceea ce ar conduce la evitarea procedurii bugetare și ar împiedica Parlamentul să se exprime cu privire la orientarea cheltuielilor angajate; reamintește, așadar, că BEI nu ar trebui să se substituie bugetului UE;

| 15. | este de acord cu Comisia că supravegherea și reglementarea piețelor financiare, disciplina fiscală, precum și limitarea deficitelor interne și externe sunt esențiale pentru dezvoltarea cu succes a UEM; |
| --- | --- |

15.

este de acord cu Comisia că supravegherea și reglementarea piețelor financiare, disciplina fiscală, precum și limitarea deficitelor interne și externe sunt esențiale pentru dezvoltarea cu succes a UEM;

| 16. | subliniază că este necesar să fie aplicate integral normele PSC, observând totodată că normele prevăzute în PSC vizează doar deficitul public și datoria publică; subliniază că acest instrument de coordonare fiscală se adresează doar parțial cauzelor majore ale dezechilibrelor economice din zona euro; consideră, prin urmare, că coordonarea fiscală ar trebui să depășească actualele prevederi ale PSC; |
| --- | --- |

16.

subliniază că este necesar să fie aplicate integral normele PSC, observând totodată că normele prevăzute în PSC vizează doar deficitul public și datoria publică; subliniază că acest instrument de coordonare fiscală se adresează doar parțial cauzelor majore ale dezechilibrelor economice din zona euro; consideră, prin urmare, că coordonarea fiscală ar trebui să depășească actualele prevederi ale PSC;

| 17. | subliniază că actuala criză economică și financiară și coordonarea financiară consolidată dintre statele membre care au adoptat deja euro nu ar trebui să conducă la închiderea zonei euro; |
| --- | --- |

17.

subliniază că actuala criză economică și financiară și coordonarea financiară consolidată dintre statele membre care au adoptat deja euro nu ar trebui să conducă la închiderea zonei euro;

| 18. | își reiterează opinia potrivit căreia coordonarea economică ar trebui să ia forma unei strategii europene integrate privind economia și ocuparea forței de muncă, bazată pe viitoarea Strategie UE 2020, orientările politice integrate, strategia de dezvoltare durabilă și programele de stabilitate și convergență; |
| --- | --- |

18.

își reiterează opinia potrivit căreia coordonarea economică ar trebui să ia forma unei strategii europene integrate privind economia și ocuparea forței de muncă, bazată pe viitoarea Strategie UE 2020, orientările politice integrate, strategia de dezvoltare durabilă și programele de stabilitate și convergență;

Finanțele publice

| 19. | își exprimă profunda îngrijorare față de nivelul inadmisibil al datoriei publice și creșterea sa rapidă preconizată pentru 2010 și 2011; |
| --- | --- |

19.

își exprimă profunda îngrijorare față de nivelul inadmisibil al datoriei publice și creșterea sa rapidă preconizată pentru 2010 și 2011;

| 20. | subliniază importanța utilizării eficiente a noilor dispoziții de la articolul 136 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a îmbunătăți cooperarea și guvernanța economice în zona euro; așteaptă cu interes adoptarea unor propuneri concrete în acest sens de către Comisie și de către Președintele Eurogrupului; |
| --- | --- |

20.

subliniază importanța utilizării eficiente a noilor dispoziții de la articolul 136 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene pentru a îmbunătăți cooperarea și guvernanța economice în zona euro; așteaptă cu interes adoptarea unor propuneri concrete în acest sens de către Comisie și de către Președintele Eurogrupului;

| 21. | salută primul raport anual al Comitetului consultativ european pentru guvernanță statistică și este de acord, printre altele, cu concluzia sa conform căreia ar trebui să se urmărească stabilirea prin lege a independenței profesionale a autorităților statistice naționale în statele membre în care acest lucru nu s-a făcut deja; așteaptă cu interes o evaluare a Comisiei (Eurostat) în contextul monitorizării anuale a respectării ghidului practic, după cum se prevede în recomandarea Comisiei privind independența, integritatea și responsabilitatea autorităților statistice naționale și comunitare (COM(2005)0217 final); |
| --- | --- |

21.

salută primul raport anual al Comitetului consultativ european pentru guvernanță statistică și este de acord, printre altele, cu concluzia sa conform căreia ar trebui să se urmărească stabilirea prin lege a independenței profesionale a autorităților statistice naționale în statele membre în care acest lucru nu s-a făcut deja; așteaptă cu interes o evaluare a Comisiei (Eurostat) în contextul monitorizării anuale a respectării ghidului practic, după cum se prevede în recomandarea Comisiei privind independența, integritatea și responsabilitatea autorităților statistice naționale și comunitare (COM(2005)0217 final);

| 22. | își exprimă îngrijorarea cu privire la abilitatea scăzută a statelor membre de a contracara noi conjuncturi economice defavorabile și de a contribui la investițiile urgent necesare în cunoaștere, în modernizarea sectorului industrial și în dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

22.

își exprimă îngrijorarea cu privire la abilitatea scăzută a statelor membre de a contracara noi conjuncturi economice defavorabile și de a contribui la investițiile urgent necesare în cunoaștere, în modernizarea sectorului industrial și în dezvoltare durabilă;

| 23. | este de acord că, prin îmbunătățirea flexibilității cadrului, PSC revizuit în 2005 furnizează instrumente adecvate de coordonare a strategiilor de ieșire din criză și permit suficient spațiu de manevră în timpul perioadelor de declin economic în vederea consolidării relansării economice; consideră totuși că, odată depășită actuala recesiune, este necesar să se consolideze componenta preventivă a pactului, respectându-se totodată PSC reformat, pentru a se asigura că statele membre se abțin efectiv de la introducerea de politici prociclice în perioadele de creștere; |
| --- | --- |

23.

este de acord că, prin îmbunătățirea flexibilității cadrului, PSC revizuit în 2005 furnizează instrumente adecvate de coordonare a strategiilor de ieșire din criză și permit suficient spațiu de manevră în timpul perioadelor de declin economic în vederea consolidării relansării economice; consideră totuși că, odată depășită actuala recesiune, este necesar să se consolideze componenta preventivă a pactului, respectându-se totodată PSC reformat, pentru a se asigura că statele membre se abțin efectiv de la introducerea de politici prociclice în perioadele de creștere;

| 24. | subliniază faptul că la evaluarea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre Comisia ar trebui să acorde o mai mare atenție concluziilor din Comunicarea sa privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice pentru o economie în redresare (COM(2009)0545); |
| --- | --- |

24.

subliniază faptul că la evaluarea programelor de stabilitate și de convergență ale statelor membre Comisia ar trebui să acorde o mai mare atenție concluziilor din Comunicarea sa privind sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice pentru o economie în redresare (COM(2009)0545);

| 25. | sprijină utilizarea de către Comisie a procedurii aplicabile în caz de deficit excesiv pentru a reduce deficitul public și subliniază importanța aplicării la momentul oportun a unor programe ambițioase, concrete și cuantificabile de echilibrare a finanțelor publice în statele membre începând din 2010 și 2011; |
| --- | --- |

25.

sprijină utilizarea de către Comisie a procedurii aplicabile în caz de deficit excesiv pentru a reduce deficitul public și subliniază importanța aplicării la momentul oportun a unor programe ambițioase, concrete și cuantificabile de echilibrare a finanțelor publice în statele membre începând din 2010 și 2011;

| 26. | este extrem de îngrijorat de evoluția deficitului din Grecia; cere să se tragă învățăminte din această situație în extinderile viitoare ale zonei euro, în special cu privire la calitatea datelor statistice; |
| --- | --- |

26.

este extrem de îngrijorat de evoluția deficitului din Grecia; cere să se tragă învățăminte din această situație în extinderile viitoare ale zonei euro, în special cu privire la calitatea datelor statistice;

| 27. | consideră că statele membre care se confruntă cu dificultăți în a asigura viabilitatea finanțelor lor publice ar trebui, într-o primă etapă, să își asume soluționarea acelor dificultăți, în special printr-o politică fiscală mai adecvată; solicită statelor membre să accelereze ritmul reformelor lor prin acțiuni politice hotărâte prin care să acopere golurile de viabilitate cauzate de ratele ridicate de îndatorare și de costurile generate de îmbătrânirea populației; |
| --- | --- |

27.

consideră că statele membre care se confruntă cu dificultăți în a asigura viabilitatea finanțelor lor publice ar trebui, într-o primă etapă, să își asume soluționarea acelor dificultăți, în special printr-o politică fiscală mai adecvată; solicită statelor membre să accelereze ritmul reformelor lor prin acțiuni politice hotărâte prin care să acopere golurile de viabilitate cauzate de ratele ridicate de îndatorare și de costurile generate de îmbătrânirea populației;

| 28. | subliniază faptul că anumite deficiențe ale structurii UEM și, într-o oarecare măsură, politica economică a anumitor state membre ale zonei euro, precum și a partenerilor terți le-au creat dificultăți statelor membre în buna organizare a sistemelor lor financiare; reiterează convingerea sa că actualul mecanism de coordonare a politicilor din zona euro ar trebui extins pentru a soluționa îndeosebi dezechilibrele și discrepanțele economice actuale și viitoare din zona euro; regretă, în acest context, că nu există angajamente de coordonare cu caracter obligatoriu între guvernele din zona euro; |
| --- | --- |

28.

subliniază faptul că anumite deficiențe ale structurii UEM și, într-o oarecare măsură, politica economică a anumitor state membre ale zonei euro, precum și a partenerilor terți le-au creat dificultăți statelor membre în buna organizare a sistemelor lor financiare; reiterează convingerea sa că actualul mecanism de coordonare a politicilor din zona euro ar trebui extins pentru a soluționa îndeosebi dezechilibrele și discrepanțele economice actuale și viitoare din zona euro; regretă, în acest context, că nu există angajamente de coordonare cu caracter obligatoriu între guvernele din zona euro;

| 29. | solicită Comisie să propună un set de măsuri care să ajute statele membre să restabilească echilibrul finanțelor lor publice și să finanțeze investiții publice prin:






  (a) | euroobligațiuni sau măsuri similare pentru reducerea costurilor dobânzilor pentru serviciul datoriei publice, având în vedere că diferențele dintre ratele dobânzilor din statele membre nu au scăzut față de nivelurile dinaintea crizei; |
| --- | --- | --- |

29.

solicită Comisie să propună un set de măsuri care să ajute statele membre să restabilească echilibrul finanțelor lor publice și să finanțeze investiții publice prin:

(a)

euroobligațiuni sau măsuri similare pentru reducerea costurilor dobânzilor pentru serviciul datoriei publice, având în vedere că diferențele dintre ratele dobânzilor din statele membre nu au scăzut față de nivelurile dinaintea crizei;

| (b) | încurajarea cooperării fiscale între statele membre, inclusiv prin stabilirea unui calendar pentru introducerea unei baze fiscale consolidate comune pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

(b)

încurajarea cooperării fiscale între statele membre, inclusiv prin stabilirea unui calendar pentru introducerea unei baze fiscale consolidate comune pentru întreprinderi;

| (c) | introducerea unui sistem de raportare pentru fiecare țară cu privire la veniturile întreprinderilor și impozitele asupra acestora; |
| --- | --- |

(c)

introducerea unui sistem de raportare pentru fiecare țară cu privire la veniturile întreprinderilor și impozitele asupra acestora;

| 30. | își reiterează opinia că, atunci când decid bugetul național, guvernele statelor membre ar trebui să țină seama de orientările integrate și de recomandările specifice pentru țara respectivă, precum și de situația bugetară generală din zona euro; diferitele calendare fiscale naționale și principalele ipoteze utilizate pentru realizarea previziunilor subiacente ar trebui armonizate pentru a evita disparitățile cauzate de utilizarea unor previziuni macroeconomice diferite (privind, de exemplu, creșterea economică în lume și în UE, prețul barilului de petrol, ratele dobânzilor) și a altor parametri diferiți; |
| --- | --- |

30.

își reiterează opinia că, atunci când decid bugetul național, guvernele statelor membre ar trebui să țină seama de orientările integrate și de recomandările specifice pentru țara respectivă, precum și de situația bugetară generală din zona euro; diferitele calendare fiscale naționale și principalele ipoteze utilizate pentru realizarea previziunilor subiacente ar trebui armonizate pentru a evita disparitățile cauzate de utilizarea unor previziuni macroeconomice diferite (privind, de exemplu, creșterea economică în lume și în UE, prețul barilului de petrol, ratele dobânzilor) și a altor parametri diferiți;

| 31. | solicită Comisiei și statelor membre să coopereze pentru definirea unor instrumente care să sporească gradul de comparabilitate al bugetelor naționale în ceea ce privește diversele categorii de cheltuieli; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei și statelor membre să coopereze pentru definirea unor instrumente care să sporească gradul de comparabilitate al bugetelor naționale în ceea ce privește diversele categorii de cheltuieli;

| 32. | solicită Comisiei să facă o propunere concretă cât mai rapid cu putință privind modul în care sectorul financiar ar trebui să contribuie la acoperirea costurilor crizei; |
| --- | --- |

32.

solicită Comisiei să facă o propunere concretă cât mai rapid cu putință privind modul în care sectorul financiar ar trebui să contribuie la acoperirea costurilor crizei;

| 33. | solicită BCE, Comisiei și statelor membre din zona euro să încurajeze procesul de integrare economică și monetară în Uniunea Europeană și să sprijine extinderea zonei euro; |
| --- | --- |

33.

solicită BCE, Comisiei și statelor membre din zona euro să încurajeze procesul de integrare economică și monetară în Uniunea Europeană și să sprijine extinderea zonei euro;

| 34. | solicită BCE să sprijine eforturile depuse de statele membre din afara zonei euro pentru adoptarea monedei unice, în special în cazurile în care statele membre au dat dovadă de o disciplină fiscală adecvată și stabilă; |
| --- | --- |

34.

solicită BCE să sprijine eforturile depuse de statele membre din afara zonei euro pentru adoptarea monedei unice, în special în cazurile în care statele membre au dat dovadă de o disciplină fiscală adecvată și stabilă;

Soluționarea dependenței de resurse și crearea mai multor locuri de muncă în sectoare moderne și durabile din punct de vedere ecologic

| 35. | reamintește că această criză nu poate constitui o scuză pentru a amâna combaterea schimbărilor climatice și a degradării mediului; subliniază că întârzierea măsurilor ar putea fi costisitoare atât în termeni economici, cât și de mediu și că o eficiență energetică și a resurselor îmbunătățită, cuplată cu o tranziție spre resurse regenerabile durabile reprezintă cel mai bun mod de la limita dependența de resurse insuficiente și de a crea, în același timp, locuri de muncă în sectoare moderne, durabile din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

35.

reamintește că această criză nu poate constitui o scuză pentru a amâna combaterea schimbărilor climatice și a degradării mediului; subliniază că întârzierea măsurilor ar putea fi costisitoare atât în termeni economici, cât și de mediu și că o eficiență energetică și a resurselor îmbunătățită, cuplată cu o tranziție spre resurse regenerabile durabile reprezintă cel mai bun mod de la limita dependența de resurse insuficiente și de a crea, în același timp, locuri de muncă în sectoare moderne, durabile din punct de vedere ecologic;

| 36. | solicită statelor membre și Comisiei să își sporească radical eforturile în această direcție și solicită BCE și Comisiei să includă această chestiune în rapoartele lor economice periodice; |
| --- | --- |

36.

solicită statelor membre și Comisiei să își sporească radical eforturile în această direcție și solicită BCE și Comisiei să includă această chestiune în rapoartele lor economice periodice;

| 37. | solicită Eurogrupului să ia măsurile care se impun pentru a facilita intrarea în zona euro a statelor membre care doresc să adopte moneda unică și îndeplinesc condițiile impuse în acest sens; |
| --- | --- |

37.

solicită Eurogrupului să ia măsurile care se impun pentru a facilita intrarea în zona euro a statelor membre care doresc să adopte moneda unică și îndeplinesc condițiile impuse în acest sens;

Reprezentarea externă a zonei euro

| 38. | își reiterează opinia că eforturile întreprinse spre o reprezentare comună pe plan internațional a zonei euro nu au condus la progrese semnificative, în ciuda crizei; |
| --- | --- |

38.

își reiterează opinia că eforturile întreprinse spre o reprezentare comună pe plan internațional a zonei euro nu au condus la progrese semnificative, în ciuda crizei;

| 39. | este de părere că agenda politicii UEM va fi marcată, printre altele, de noile provocări reprezentate de economiile asiatice emergente; regretă lipsa de progrese în îmbunătățirea reprezentării externe a zonei euro, în ciuda rolului din ce în ce mai important jucat de euro ca monedă de rezervă pe plan mondial; subliniază că zona euro trebuie să își construiască o strategie internațională pe măsura statutului internațional al monedei sale; |
| --- | --- |

39.

este de părere că agenda politicii UEM va fi marcată, printre altele, de noile provocări reprezentate de economiile asiatice emergente; regretă lipsa de progrese în îmbunătățirea reprezentării externe a zonei euro, în ciuda rolului din ce în ce mai important jucat de euro ca monedă de rezervă pe plan mondial; subliniază că zona euro trebuie să își construiască o strategie internațională pe măsura statutului internațional al monedei sale;

| 40. | subliniază, de asemenea, că dezechilibrele mondiale legate de fluctuațiile ratelor de schimb, printre altele ale celor dintre dolarul american și yuanul chinezesc, pe de o parte, și euro, pe de altă parte, trebuie soluționate pentru a evita noi crize financiare pe viitor; în acest sens, invită Eurogrupul, Consiliul și BCE să își coordoneze mai bine acțiunile din domeniul politicii privind ratele de schimb; |
| --- | --- |

40.

subliniază, de asemenea, că dezechilibrele mondiale legate de fluctuațiile ratelor de schimb, printre altele ale celor dintre dolarul american și yuanul chinezesc, pe de o parte, și euro, pe de altă parte, trebuie soluționate pentru a evita noi crize financiare pe viitor; în acest sens, invită Eurogrupul, Consiliul și BCE să își coordoneze mai bine acțiunile din domeniul politicii privind ratele de schimb;

| 41. | subliniază importanța concluziilor G-20 asupra dezechilibrelor mondiale și asupra măsurilor pe care fiecare zonă economică trebuie să le ia pentru a-și echilibra economia; subliniază importanța ratelor de schimb pentru pregătirea următoarelor summituri G20; este de părere că pregătirile în cauză ar trebui să se facă mai transparent în UE și că Parlamentul ar trebui să fie informat în această privință; |
| --- | --- |

41.

subliniază importanța concluziilor G-20 asupra dezechilibrelor mondiale și asupra măsurilor pe care fiecare zonă economică trebuie să le ia pentru a-și echilibra economia; subliniază importanța ratelor de schimb pentru pregătirea următoarelor summituri G20; este de părere că pregătirile în cauză ar trebui să se facă mai transparent în UE și că Parlamentul ar trebui să fie informat în această privință;

*

* *

| 42. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, Eurogrupului, Băncii Centrale Europene și Băncii Europene de Investiții. |
| --- | --- |

42.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, Eurogrupului, Băncii Centrale Europene și Băncii Europene de Investiții.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0543.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0123.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0013.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0357.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/7

---

Joi, 25 martie 2010Al doilea summit european privind romii

P7_TA(2010)0085

Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la al doilea Summit european privind romii

2011/C 4 E/02

Parlamentul European,

având în vedere articolele 8, 9, 10, 18, 19, 20, 21, 151, 153 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care angajează statele membre să asigure șanse egale pentru toți cetățenii și să îmbunătățească condițiile de viață și de muncă ale acestora,

având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană care abilitează UE să ia măsurile care se impun pentru a combate discriminarea împotriva tuturor cetățenilor și pentru a promova respectarea drepturilor omului,

având în vedere rezoluțiile sale din 28 aprilie 2005 privind situația romilor din Uniunea Europeană (1), din 1 iunie 2006 privind situația femeilor rome din Uniunea Europeană (2), din 15 noiembrie 2007 privind aplicarea Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (3), din 31 ianuarie 2008 privind o strategie europeană privind romii (4), din 10 iulie 2008 referitoare la recensământul persoanelor de etnie romă din Italia pe criteriul apartenenței etnice (5) și din 11 martie 2009 referitoare la situația socială a romilor și îmbunătățirea accesului acestora pe piața muncii din UE (6),

având în vedere Directiva 2000/43/CE a Consiliului din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (7), Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (8), Decizia-cadru 2008/913/JAIa Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (9), care prevede apropierea legilor și reglementărilor pe care statele membre ar trebui să le urmeze pentru delicte ce implică rasismul și xenofobia, și Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (10), care garantează tuturor cetățenilor dreptul la liberă circulație pe teritoriul UE cu condiția să aibă un loc de muncă sau să fie în căutarea unui loc de muncă, să urmeze studii sau să se întrețină singuri sau să fie pensionați,

având în vedere rapoartele privind romii, rasismul și xenofobia în statele membre ale UE în 2009, publicate de Agenția pentru Drepturi Fundamentale (11), precum și rapoartele Comisarului pentru drepturile omului al Consiliului Europei, Thomas Hammarberg,

având în vedere concluziile Consiliului European din decembrie 2007 și iunie 2008, concluziile Consiliului Afaceri Generale din decembrie 2008 și concluziile Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori cu privire la incluziunea romilor, adoptate la Luxemburg la 8 iunie 2009,

având în vedere proclamarea în 2005 a Deceniului pentru integrarea romilor și crearea Fondului de Educație pentru Romi de către mai multe state membre ale UE,țări candidate și alte țări care beneficiază de o prezență importantă a instituțiilor Uniunii Europene,

având în vedere primul Summit european privind romii, desfășurat la Bruxelles la 16 septembrie 2008, și cel de-al doilea Summit european privind romii, care urmează să se desfășoare la Córdoba (Spania) la 8 aprilie 2010 și care reprezintă un eveniment-cheie al Președinției spaniole a Consiliului,

având în vedere viitorul raport al Comisiei sale pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne referitor la strategia UE pentru integrarea romilor, care va fi publicat la sfârșitul anului 2010,

având în vedere cele zece principii comune de bază privind integrarea romilor,

având în vedere întrebările din 12 februarie 2010 (O-0017/2010 – B7-0013/2010, O-0018/2010 – B7-0014/2010) și din 24 februarie 2010 (O-0028/2010 – B7-0202/2010, O-0029 – B7-0203/2010) adresate Consiliului și Comisiei cu privire la al doilea Summit european privind romii,

având în vedere articolul 115 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât cele 10-12 milioane de romi din Europa se confruntă în continuare cu o gravă discriminare sistematică și, adesea, sunt victime ale sărăciei profunde și excluderii sociale; întrucât majoritatea romilor europeni au devenit cetățeni ai Uniunii Europene în urma extinderilor din 2004 și 2007 și, în consecință, ei și familiile lor beneficiază de dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât cele 10-12 milioane de romi din Europa se confruntă în continuare cu o gravă discriminare sistematică și, adesea, sunt victime ale sărăciei profunde și excluderii sociale; întrucât majoritatea romilor europeni au devenit cetățeni ai Uniunii Europene în urma extinderilor din 2004 și 2007 și, în consecință, ei și familiile lor beneficiază de dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre;

| B. | întrucât situația romilor din Europa, care sunt de multă vreme prezenți în numeroase țări europene, este diferită de cea a altor minorități naționale europene, fapt ce justifică adoptarea unor măsuri specifice la nivel european; |
| --- | --- |

B.

întrucât situația romilor din Europa, care sunt de multă vreme prezenți în numeroase țări europene, este diferită de cea a altor minorități naționale europene, fapt ce justifică adoptarea unor măsuri specifice la nivel european;

| C. | întrucât numeroase persoane și comunități de etnie romă care au decis să se stabilească într-un alt stat membru al UE decât cel de cetățenie se află într-o situație deosebit de vulnerabilă; |
| --- | --- |

C.

întrucât numeroase persoane și comunități de etnie romă care au decis să se stabilească într-un alt stat membru al UE decât cel de cetățenie se află într-o situație deosebit de vulnerabilă;

| D. | întrucât UE dispune de diferite instrumente care pot fi folosite pentru a combate excluderea romilor, cum ar fi noua posibilitate oferită prin fondurile structurale de a aloca până la 2 % din finanțarea totală disponibilă în cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDER) pentru cheltuieli pentru locuințe în favoarea comunităților marginalizate, posibilitate care va intra în vigoare în cursul lui 2010, sau opțiunile existente în cadrul Fondului social european; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE dispune de diferite instrumente care pot fi folosite pentru a combate excluderea romilor, cum ar fi noua posibilitate oferită prin fondurile structurale de a aloca până la 2 % din finanțarea totală disponibilă în cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDER) pentru cheltuieli pentru locuințe în favoarea comunităților marginalizate, posibilitate care va intra în vigoare în cursul lui 2010, sau opțiunile existente în cadrul Fondului social european;

| E. | întrucât Directiva 2000/43/CE a Consiliului nu a fost transpusă corespunzător sau nu a fost pusă pe deplin în aplicare de toate statele membre; |
| --- | --- |

E.

întrucât Directiva 2000/43/CE a Consiliului nu a fost transpusă corespunzător sau nu a fost pusă pe deplin în aplicare de toate statele membre;

| F. | întrucât Uniunea Europeană s-a angajat în mai multe rânduri să promoveze activ principiile egalității de șanse și incluziunea socială a populației de etnie romă pe teritoriul Europei; |
| --- | --- |

F.

întrucât Uniunea Europeană s-a angajat în mai multe rânduri să promoveze activ principiile egalității de șanse și incluziunea socială a populației de etnie romă pe teritoriul Europei;

| G. | întrucât în ultimul an s-a înregistrat o amplificare semnificativă a atitudinii romafobe în mass-media și în discursurile politice din unele state membre ale UE, precum și o incidență sporită a violenței rasiale împotriva romilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât în ultimul an s-a înregistrat o amplificare semnificativă a atitudinii romafobe în mass-media și în discursurile politice din unele state membre ale UE, precum și o incidență sporită a violenței rasiale împotriva romilor;

| H. | întrucât progresele în ceea ce privește combaterea discriminării romilor prin garantarea drepturilor acestora la educație, încadrare în muncă, sănătate și locuințe au fost inegale și lente atât în statele membre, cât și în țările candidate; |
| --- | --- |

H.

întrucât progresele în ceea ce privește combaterea discriminării romilor prin garantarea drepturilor acestora la educație, încadrare în muncă, sănătate și locuințe au fost inegale și lente atât în statele membre, cât și în țările candidate;

| I. | întrucât ar trebui acordată o atenție specială acelor persoane care se confruntă cu discriminări multiple; |
| --- | --- |

I.

întrucât ar trebui acordată o atenție specială acelor persoane care se confruntă cu discriminări multiple;

| J. | întrucât romilor ar trebui să fie mai bine reprezentați în structurile guvernamentale și în administrația publică din statele membre, |
| --- | --- |

J.

întrucât romilor ar trebui să fie mai bine reprezentați în structurile guvernamentale și în administrația publică din statele membre,

| 1. | condamnă escaladarea recentă a ostilității împotriva romilor (romafobie) din mai multe state membre ale UE, exprimată periodic sub forma discursurilor de instigare la ură și a atacurilor împotriva populației rome; |
| --- | --- |

1.

condamnă escaladarea recentă a ostilității împotriva romilor (romafobie) din mai multe state membre ale UE, exprimată periodic sub forma discursurilor de instigare la ură și a atacurilor împotriva populației rome;

| 2. | consideră că lupta împotriva discriminării romilor, care constituie o comunitate paneuropeană, necesită o abordare cuprinzătoare la nivel european; |
| --- | --- |

2.

consideră că lupta împotriva discriminării romilor, care constituie o comunitate paneuropeană, necesită o abordare cuprinzătoare la nivel european;

| 3. | își exprimă îngrijorarea cu privire la discriminarea suferită de romi în ceea ce privește educația (în special segregarea), locuințele (în special evacuările forțate și condițiile de viață sub standarde, adesea în ghetouri), încadrarea în muncă (în special rata deosebit de scăzută de încadrare în muncă) și accesul egal la sistemul de sănătate și la alte servicii publice, precum și nivelul uimitor de scăzut de participare politică a romilor; invită Comisia și statele membre să se asigure că dispozițiile privind egalitatea de șanse sunt respectate cu strictețe în cadrul executării programelor operaționale, astfel încât proiectele să nu consolideze direct sau indirect segregarea și excluderea romilor; subliniază că Parlamentul a adoptat la 10 februarie 2010 un raport referitor la eligibilitatea intervențiilor în domeniul locuințelor în favoarea comunităților marginalizate, care prevede intervenții în domeniul locuințelor în favoarea grupurilor vulnerabile în cadrul FEDER,și solicită punerea rapidă în aplicare a regulamentului revizuit, astfel încât statele membre să poată utiliza activ această posibilitate; consideră, în acest context, că locuințele reprezintă o condiție prealabilă pentru asigurarea unei incluziuni sociale efective; invită Comisia să se asigure că instrumentul de microfinanțare adoptat recent este accesibil romilor pentru a susține integrarea acestora pe piața muncii; |
| --- | --- |

3.

își exprimă îngrijorarea cu privire la discriminarea suferită de romi în ceea ce privește educația (în special segregarea), locuințele (în special evacuările forțate și condițiile de viață sub standarde, adesea în ghetouri), încadrarea în muncă (în special rata deosebit de scăzută de încadrare în muncă) și accesul egal la sistemul de sănătate și la alte servicii publice, precum și nivelul uimitor de scăzut de participare politică a romilor; invită Comisia și statele membre să se asigure că dispozițiile privind egalitatea de șanse sunt respectate cu strictețe în cadrul executării programelor operaționale, astfel încât proiectele să nu consolideze direct sau indirect segregarea și excluderea romilor; subliniază că Parlamentul a adoptat la 10 februarie 2010 un raport referitor la eligibilitatea intervențiilor în domeniul locuințelor în favoarea comunităților marginalizate, care prevede intervenții în domeniul locuințelor în favoarea grupurilor vulnerabile în cadrul FEDER,și solicită punerea rapidă în aplicare a regulamentului revizuit, astfel încât statele membre să poată utiliza activ această posibilitate; consideră, în acest context, că locuințele reprezintă o condiție prealabilă pentru asigurarea unei incluziuni sociale efective; invită Comisia să se asigure că instrumentul de microfinanțare adoptat recent este accesibil romilor pentru a susține integrarea acestora pe piața muncii;

| 4. | recunoaște că problemele legate de cetățenia deplină și participarea socioeconomică a romilor sunt condiționate de o discriminare istorică și de stigmatizarea socială; consideră că o abordare integratoare a includerii romilor trebuie să fie completată de măsuri proactive pentru depășirea discriminării trecute și actuale; invită Comisia să acorde o atenție specială acestui aspect în abordarea sa privind integrarea romilor; |
| --- | --- |

4.

recunoaște că problemele legate de cetățenia deplină și participarea socioeconomică a romilor sunt condiționate de o discriminare istorică și de stigmatizarea socială; consideră că o abordare integratoare a includerii romilor trebuie să fie completată de măsuri proactive pentru depășirea discriminării trecute și actuale; invită Comisia să acorde o atenție specială acestui aspect în abordarea sa privind integrarea romilor;

| 5. | consideră că UE și statele membre au o responsabilitate comună în promovarea integrării romilor și în apărarea drepturilor fundamentale ale acestora în calitate de cetățeni europeni și că trebuie să își accelereze eforturile în vederea obținerii unor rezultate vizibile în acest domeniu; invită statele membre și instituțiile UE să aprobe măsurile necesare pentru a crea un mediu social și politic adecvat pentru măsuri de implementare a integrării romilor, de exemplu prin sprijinirea campaniilor de educare publică menite să crească toleranța populației care nu este de etnie romă cu privire la cultura și integrarea romilor atât în țara de cetățenie, cât și în țara europeană de reședință; |
| --- | --- |

5.

consideră că UE și statele membre au o responsabilitate comună în promovarea integrării romilor și în apărarea drepturilor fundamentale ale acestora în calitate de cetățeni europeni și că trebuie să își accelereze eforturile în vederea obținerii unor rezultate vizibile în acest domeniu; invită statele membre și instituțiile UE să aprobe măsurile necesare pentru a crea un mediu social și politic adecvat pentru măsuri de implementare a integrării romilor, de exemplu prin sprijinirea campaniilor de educare publică menite să crească toleranța populației care nu este de etnie romă cu privire la cultura și integrarea romilor atât în țara de cetățenie, cât și în țara europeană de reședință;

| 6. | salută concluziile Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori cu privire la incluziunea romilor, adoptate la Luxemburg la 8 iunie 2009, care integrează principiile comune de bază privind incluziunea romilor și invită Comisia și statele membre să țină seama de acestea „la conceperea și la punerea în aplicare a politicilor de apărare a drepturilor fundamentale, de susținere a egalității de gen, de combatere a discriminării, a sărăciei și a excluziunii sociale, precum și de asigurare a accesului la educație, la locuințe, la îngrijire medicale, la locuri de muncă, la servicii sociale, la justiție, la sport și la cultură și, de asemenea, în relațiile UE cu țări terțe”; salută cererea adresată Comisiei „de a iniția acțiuni concrete de eficientizare a instrumentelor și politicilor comunitare relevante pentru incluziunea romilor”; |
| --- | --- |

6.

salută concluziile Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori cu privire la incluziunea romilor, adoptate la Luxemburg la 8 iunie 2009, care integrează principiile comune de bază privind incluziunea romilor și invită Comisia și statele membre să țină seama de acestea „la conceperea și la punerea în aplicare a politicilor de apărare a drepturilor fundamentale, de susținere a egalității de gen, de combatere a discriminării, a sărăciei și a excluziunii sociale, precum și de asigurare a accesului la educație, la locuințe, la îngrijire medicale, la locuri de muncă, la servicii sociale, la justiție, la sport și la cultură și, de asemenea, în relațiile UE cu țări terțe”; salută cererea adresată Comisiei „de a iniția acțiuni concrete de eficientizare a instrumentelor și politicilor comunitare relevante pentru incluziunea romilor”;

| 7. | este profund preocupat de faptul că, având în vedere urgența chestiunii, Comisia Europeană nu a răspuns până în prezent la solicitarea Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 de a pregăti o strategie europeană privind romii în colaborare cu statele membre, care să coordoneze mai bine și să promoveze eforturile de îmbunătățire a situației populației rome; |
| --- | --- |

7.

este profund preocupat de faptul că, având în vedere urgența chestiunii, Comisia Europeană nu a răspuns până în prezent la solicitarea Parlamentului European din 31 ianuarie 2008 de a pregăti o strategie europeană privind romii în colaborare cu statele membre, care să coordoneze mai bine și să promoveze eforturile de îmbunătățire a situației populației rome;

| 8. | ca urmare, solicită din nou Comisiei să dezvolte o strategie europeană cuprinzătoare de incluziune a romilor, ca instrument de combatere a excluderii sociale și a discriminării romilor în Europa; |
| --- | --- |

8.

ca urmare, solicită din nou Comisiei să dezvolte o strategie europeană cuprinzătoare de incluziune a romilor, ca instrument de combatere a excluderii sociale și a discriminării romilor în Europa;

| 9. | așteaptă cu interes comunicarea Comisiei care va fi prezentată după următorul Summit european privind romii și care va analiza politicile și instrumentele existente pentru îmbunătățirea integrării romilor și factorii care explică progresul nesatisfăcător de până acum; solicită includerea în comunicare a unor obiective clare și a unor mecanisme pentru viitoarea elaborare a politicii privind romii; |
| --- | --- |

9.

așteaptă cu interes comunicarea Comisiei care va fi prezentată după următorul Summit european privind romii și care va analiza politicile și instrumentele existente pentru îmbunătățirea integrării romilor și factorii care explică progresul nesatisfăcător de până acum; solicită includerea în comunicare a unor obiective clare și a unor mecanisme pentru viitoarea elaborare a politicii privind romii;

| 10. | invită noii comisari să acorde prioritate aspectelor privind romii cuprinse în portofoliile lor, stabilind totodată ca prioritate crearea unui sistem eficient de coordonare între comisari și între direcțiile generale pentru a aborda problemele romilor la nivelul UE; invită Comisia să acorde unuia dintre comisarii săi responsabilitatea coordonării politicilor privind romii; |
| --- | --- |

10.

invită noii comisari să acorde prioritate aspectelor privind romii cuprinse în portofoliile lor, stabilind totodată ca prioritate crearea unui sistem eficient de coordonare între comisari și între direcțiile generale pentru a aborda problemele romilor la nivelul UE; invită Comisia să acorde unuia dintre comisarii săi responsabilitatea coordonării politicilor privind romii;

| 11. | încurajează instituțiile UE să implice comunitățile de romi, de la nivelul cetățeanului de rând până la nivelul ONG-urilor internaționale, în procesul elaborării unei politici cuprinzătoare privind romii la nivelul UE, inclusiv în toate aspectele planificării, implementării și supravegherii și, de asemenea, și să folosească experiența acumulată în cadrul Deceniului pentru integrarea romilor 2005-2015, al Planului de acțiune al OSCEși al recomandărilor Consiliului Europei, ale Organizației Națiunilor Unite și ale Parlamentului; solicită mobilizarea comunității rome în vederea aplicării în comun a politicilor de integrare, întrucât acestea nu pot avea succes decât dacă toate părțile implicate participă în mod activ; |
| --- | --- |

11.

încurajează instituțiile UE să implice comunitățile de romi, de la nivelul cetățeanului de rând până la nivelul ONG-urilor internaționale, în procesul elaborării unei politici cuprinzătoare privind romii la nivelul UE, inclusiv în toate aspectele planificării, implementării și supravegherii și, de asemenea, și să folosească experiența acumulată în cadrul Deceniului pentru integrarea romilor 2005-2015, al Planului de acțiune al OSCEși al recomandărilor Consiliului Europei, ale Organizației Națiunilor Unite și ale Parlamentului; solicită mobilizarea comunității rome în vederea aplicării în comun a politicilor de integrare, întrucât acestea nu pot avea succes decât dacă toate părțile implicate participă în mod activ;

| 12. | solicită Comisiei să adopte o abordare orizontală în ceea ce privește chestiunea romilor și să elaboreze propuneri suplimentare pentru a realiza o coerență politică la nivel european în privința incluziunii sociale a romilor, să solicite statelor membre să depună mai multe eforturi pentru a obține rezultate vizibile, să încurajeze o analiză critică a deficiențelor politicilor, să faciliteze schimbul de bune practici între statele membre și să valorifice toate învățămintele trase de pe urma proiectului-pilot privind romii, care ar trebui integrate în politicile generale; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să adopte o abordare orizontală în ceea ce privește chestiunea romilor și să elaboreze propuneri suplimentare pentru a realiza o coerență politică la nivel european în privința incluziunii sociale a romilor, să solicite statelor membre să depună mai multe eforturi pentru a obține rezultate vizibile, să încurajeze o analiză critică a deficiențelor politicilor, să faciliteze schimbul de bune practici între statele membre și să valorifice toate învățămintele trase de pe urma proiectului-pilot privind romii, care ar trebui integrate în politicile generale;

| 13. | încurajează organizatorul summitului și UE să definească măsuri politice clare de întreprins în urma concluziilor summitului pentru a evita repetarea situațiilor anterioare în care nu s-au adoptat nici concluzii politice, nici propuneri concrete; consideră că summitul nu ar trebui să aibă un caracter pur declarativ, ci ar trebui să se axeze pe angajamente politice strategice care să dea dovadă de o voință politică de a elimina decalajul care separă comunitățile de romi și populațiile majoritare; |
| --- | --- |

13.

încurajează organizatorul summitului și UE să definească măsuri politice clare de întreprins în urma concluziilor summitului pentru a evita repetarea situațiilor anterioare în care nu s-au adoptat nici concluzii politice, nici propuneri concrete; consideră că summitul nu ar trebui să aibă un caracter pur declarativ, ci ar trebui să se axeze pe angajamente politice strategice care să dea dovadă de o voință politică de a elimina decalajul care separă comunitățile de romi și populațiile majoritare;

| 14. | îndeamnă Comisia și Consiliul să utilizeze inițiativele existente, cum ar fi Deceniul pentru integrarea romilor, pentru a spori eficacitatea eforturilor în acest domeniu; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Comisia și Consiliul să utilizeze inițiativele existente, cum ar fi Deceniul pentru integrarea romilor, pentru a spori eficacitatea eforturilor în acest domeniu;

| 15. | consideră esențial să se stabilească un program complex de dezvoltare care să vizeze simultan toate domeniile de politică conexe și care să facă posibilă intervenția imediată în ghetouri, zone care se confruntă cu dezavantaje structurale grave; |
| --- | --- |

15.

consideră esențial să se stabilească un program complex de dezvoltare care să vizeze simultan toate domeniile de politică conexe și care să facă posibilă intervenția imediată în ghetouri, zone care se confruntă cu dezavantaje structurale grave;

| 16. | subliniază că doar măsurile antidiscriminare nu sunt suficiente ca mijloc de facilitare a incluziunii sociale a romilor și că este nevoie de un efort comunitar concertat bazat pe un temei juridic ferm pentru a coordona măsurile luate de instituții și alte părți interesate din cadrul societății și pentru a obliga părțile implicate să își îndeplinească angajamentele; acceptă, prin urmare, și necesitatea unui angajament legislativ clar și a unor credite bugetare credibile; |
| --- | --- |

16.

subliniază că doar măsurile antidiscriminare nu sunt suficiente ca mijloc de facilitare a incluziunii sociale a romilor și că este nevoie de un efort comunitar concertat bazat pe un temei juridic ferm pentru a coordona măsurile luate de instituții și alte părți interesate din cadrul societății și pentru a obliga părțile implicate să își îndeplinească angajamentele; acceptă, prin urmare, și necesitatea unui angajament legislativ clar și a unor credite bugetare credibile;

| 17. | recomandă Consiliului să adopte o poziție comună privind politica de finanțare structurală și de preaderare, care să reflecte angajamentul politic european de a valorifica la maximum oportunitățile pe care le oferă aceste fonduri pentru promovarea integrării romilor și pentru a garanta că principiile comune de bază privind integrarea romilor sunt luate în considerare în cadrul revizuirii programelor operaționale relevante, având în vedere și următoarea perioadă de programare; îndeamnă Comisia să analizeze și să evalueze impactul social, până la ora actuală, al investițiilor din fondurile de aderare și preaderare care vizează grupurile vulnerabile, să tragă concluziile care se impun și să elaboreze noi strategii și norme dacă acest lucru este considerat necesar în acest domeniu; |
| --- | --- |

17.

recomandă Consiliului să adopte o poziție comună privind politica de finanțare structurală și de preaderare, care să reflecte angajamentul politic european de a valorifica la maximum oportunitățile pe care le oferă aceste fonduri pentru promovarea integrării romilor și pentru a garanta că principiile comune de bază privind integrarea romilor sunt luate în considerare în cadrul revizuirii programelor operaționale relevante, având în vedere și următoarea perioadă de programare; îndeamnă Comisia să analizeze și să evalueze impactul social, până la ora actuală, al investițiilor din fondurile de aderare și preaderare care vizează grupurile vulnerabile, să tragă concluziile care se impun și să elaboreze noi strategii și norme dacă acest lucru este considerat necesar în acest domeniu;

| 18. | subliniază faptul că țările candidate trebuie implicate cât mai curând cu putință în urmărirea la nivel european a integrării romilor, deoarece negocierile pentru aderare oferă o șansă unică de a induce o schimbare substanțială în atitudinea guvernelor față de romi; |
| --- | --- |

18.

subliniază faptul că țările candidate trebuie implicate cât mai curând cu putință în urmărirea la nivel european a integrării romilor, deoarece negocierile pentru aderare oferă o șansă unică de a induce o schimbare substanțială în atitudinea guvernelor față de romi;

| 19. | insistă că este necesar ca statele membre să se asigure că măsurile care au un impact direct sau indirect asupra cetățenilor UE de origine romă sunt consecvente cu principiile stabilite în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în Directiva privind egalitatea rasială, care interzice explicit discriminarea directă și indirectă; își exprimă îngrijorarea în legătură cu repatrierea forțată a romilor către țările din Balcanii de Vest unde se pot confrunta cu problema lipsei de adăpost și cu discriminări în domeniul educației, al protecției sociale și al ocupării forței de muncă și solicită Comisiei, Consiliului și statelor membre să se asigure că drepturile fundamentale ale acestora sunt respectate, inclusiv prin oferirea asistenței adecvate și prin monitorizare; |
| --- | --- |

19.

insistă că este necesar ca statele membre să se asigure că măsurile care au un impact direct sau indirect asupra cetățenilor UE de origine romă sunt consecvente cu principiile stabilite în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în Directiva privind egalitatea rasială, care interzice explicit discriminarea directă și indirectă; își exprimă îngrijorarea în legătură cu repatrierea forțată a romilor către țările din Balcanii de Vest unde se pot confrunta cu problema lipsei de adăpost și cu discriminări în domeniul educației, al protecției sociale și al ocupării forței de muncă și solicită Comisiei, Consiliului și statelor membre să se asigure că drepturile fundamentale ale acestora sunt respectate, inclusiv prin oferirea asistenței adecvate și prin monitorizare;

| 20. | evidențiază situația precară a numeroși romi care, exercitându-și dreptul la liberă circulație în cadrul Uniunii, au migrat în interiorul Uniunii Europene; subliniază faptul că orice măsuri luate cu privire la aceste grupuri trebuie să fie consecvente cu standardele europene și legislația europeană și invită Comisia și statele membre să stabilească dacă este necesară o abordare europeană coordonată; |
| --- | --- |

20.

evidențiază situația precară a numeroși romi care, exercitându-și dreptul la liberă circulație în cadrul Uniunii, au migrat în interiorul Uniunii Europene; subliniază faptul că orice măsuri luate cu privire la aceste grupuri trebuie să fie consecvente cu standardele europene și legislația europeană și invită Comisia și statele membre să stabilească dacă este necesară o abordare europeană coordonată;

| 21. | subliniază importanța implicării autorităților locale în asigurarea implementării eficace a eforturilor de promovare a integrării romilor și de combatere a discriminării; solicită Comisiei să elaboreze recomandări pentru statele membre cu scopul de a încuraja autoritățile locale să utilizeze mai bine oportunitățile de finanțare oferite de fondurile structurale pentru a promova integrarea romilor, inclusiv cu scopul de a monitoriza obiectiv implementarea proiectelor; |
| --- | --- |

21.

subliniază importanța implicării autorităților locale în asigurarea implementării eficace a eforturilor de promovare a integrării romilor și de combatere a discriminării; solicită Comisiei să elaboreze recomandări pentru statele membre cu scopul de a încuraja autoritățile locale să utilizeze mai bine oportunitățile de finanțare oferite de fondurile structurale pentru a promova integrarea romilor, inclusiv cu scopul de a monitoriza obiectiv implementarea proiectelor;

| 22. | subliniază importanța organizațiilor de romi de la nivel comunitar ca mijloc-cheie de asigurare a succesului politicilor de incluziune socială, precum și necesitatea de a implica activ reprezentanții romilor în toate inițiativele menite să promoveze drepturile lor și integrarea comunităților lor; consideră că este nevoie de strategii pe termen lung pentru a dezvolta capacitatea profesională și organizatorică a romilor și pentru a dezvolta resurse umane de etnie romă ca prioritate orizontală; subliniază faptul că independența politică și autonomia organizațiilor de romi din punct de financiar, academic și al resurselor umane constituie un element esențial pentru accelerarea incluziunii sociale a romilor; |
| --- | --- |

22.

subliniază importanța organizațiilor de romi de la nivel comunitar ca mijloc-cheie de asigurare a succesului politicilor de incluziune socială, precum și necesitatea de a implica activ reprezentanții romilor în toate inițiativele menite să promoveze drepturile lor și integrarea comunităților lor; consideră că este nevoie de strategii pe termen lung pentru a dezvolta capacitatea profesională și organizatorică a romilor și pentru a dezvolta resurse umane de etnie romă ca prioritate orizontală; subliniază faptul că independența politică și autonomia organizațiilor de romi din punct de financiar, academic și al resurselor umane constituie un element esențial pentru accelerarea incluziunii sociale a romilor;

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor candidate, Consiliului Europei și OSCE. |
| --- | --- |

23.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și țărilor candidate, Consiliului Europei și OSCE.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2005)0151.

(2)  Texte adoptate, P6_TA(2006)0244.

(3)  Texte adoptate, P6_TA(2007)0534.

(4)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0035.

(5)  Texte adoptate, P6_TA(2008)0361.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0117.

(7)  JO L 180, 19.7.2000, p. 22.

(8)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(9)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(10)  JO L 158, 30.4.2004, p. 77.

(11)  Raport privind rasismul și xenofobia în statele membre ale UE în 2009; Studiu privind minoritățile și discriminarea în Uniunea Europeană, raport specific: situația romilor în 2009; Situația cetățenilor romi din UE care se deplasează și se stabilesc în alte țări din UE; Condițiile de locuit ale romilor și ale populației itinerante în Uniunea Europeană: raport comparativ.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/11

---

Joi, 25 martie 2010Prioritățile pentru bugetul aferent exercițiului financiar 2011 – secțiunea III – Comisia

P7_TA(2010)0086

Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la prioritățile pentru bugetul aferent exercițiului financiar 2011 – secțiunea III – Comisia (2010/2004(BUD))

2011/C 4 E/03

Parlamentul European,

având în vedere articolele 313 și 314 din TFUE,

având în vedere Acordul interinstituțional (AII) din 17 mai 2006 privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1),

având în vedere programarea financiară actualizată a Comisiei pentru perioada 2007-2013, înaintată în conformitate cu punctul 46 din AII din 17 mai 2006 menționat anterior,

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010,

având în vedere rezultatele reuniunii comitetului de conciliere din 18 noiembrie 2009,

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0033/2010),

Aspecte bugetare generale

| 1. | constată că, pentru 2011, cadrul financiar multianual (CFM) 2007-2013 stabilește nivelul general al creditelor de angajament (CA) la 142 629 de miliarde EUR, ceea ce reprezintă o rată potențială maximă de majorare de numai 0,83 % față de bugetul pe 2010, astfel cum a fost adoptat de Parlamentul European (141 453 de miliarde EUR sub formă de CA); constată că nivelul creditelor de plată (CP) este stabilit la 134 263 de miliarde EUR, ceea ce reprezintă o majorare de 9,2 % față de bugetul pe 2010 (122 937 de miliarde EUR sub formă de CP); reamintește că aceste sume reprezintă numai aproximativ 1 % din VNB al UE și sunt considerabil mai mici în comparație cu cele prevăzute în Decizia privind sistemul de resurse proprii în vigoare; |
| --- | --- |

1.

constată că, pentru 2011, cadrul financiar multianual (CFM) 2007-2013 stabilește nivelul general al creditelor de angajament (CA) la 142 629 de miliarde EUR, ceea ce reprezintă o rată potențială maximă de majorare de numai 0,83 % față de bugetul pe 2010, astfel cum a fost adoptat de Parlamentul European (141 453 de miliarde EUR sub formă de CA); constată că nivelul creditelor de plată (CP) este stabilit la 134 263 de miliarde EUR, ceea ce reprezintă o majorare de 9,2 % față de bugetul pe 2010 (122 937 de miliarde EUR sub formă de CP); reamintește că aceste sume reprezintă numai aproximativ 1 % din VNB al UE și sunt considerabil mai mici în comparație cu cele prevăzute în Decizia privind sistemul de resurse proprii în vigoare;

| 2. | atrage atenția asupra faptului că diferența dintre CA și CP din cadrul financiar multianual se ridică la 8 366 de miliarde EUR; reamintește că, deși se prevedea o diferență de 6 689 de miliarde EUR pentru 2010 în CFM, bugetul adoptat pentru 2010 prezintă, de fapt, o diferență de numai 18 515 de miliarde EUR, ca urmare a reducerilor suplimentare de plăți; își reiterează îngrijorarea cu privire la diferențele sporite dintre CA și CP, care creează deficite pe termen lung, și subliniază că va face tot ce este posibil pe parcursul întregii proceduri bugetare pentru a menține această diferență la un nivel rezonabil și sustenabil; |
| --- | --- |

2.

atrage atenția asupra faptului că diferența dintre CA și CP din cadrul financiar multianual se ridică la 8 366 de miliarde EUR; reamintește că, deși se prevedea o diferență de 6 689 de miliarde EUR pentru 2010 în CFM, bugetul adoptat pentru 2010 prezintă, de fapt, o diferență de numai 18 515 de miliarde EUR, ca urmare a reducerilor suplimentare de plăți; își reiterează îngrijorarea cu privire la diferențele sporite dintre CA și CP, care creează deficite pe termen lung, și subliniază că va face tot ce este posibil pe parcursul întregii proceduri bugetare pentru a menține această diferență la un nivel rezonabil și sustenabil;

| 3. | reamintește că, în plus față de considerațiile privind plafoanele CFM pentru exercițiile rămase (2011-2013), autoritatea bugetară a fost obligată să revizuiască CFM de câteva ori, pentru că acesta nu permitea UE să reacționeze în mod adecvat și satisfăcător la diferitele provocări apărute în ultimii ani; își reiterează convingerea că reexaminarea și revizuirea detaliată a CFM sunt absolut necesare; invită Comisia Europeană să își publice raportul privind funcționarea actualului AII și revizuirea la mijlocul perioadei a cadrului financiar multianual pe baza declarațiilor 1 și 3 din AII din 17 mai 2006, însoțit de propuneri concrete de ajustare și de revizuire a AII actual înainte de sfârșitul primului semestru din 2010; |
| --- | --- |

3.

reamintește că, în plus față de considerațiile privind plafoanele CFM pentru exercițiile rămase (2011-2013), autoritatea bugetară a fost obligată să revizuiască CFM de câteva ori, pentru că acesta nu permitea UE să reacționeze în mod adecvat și satisfăcător la diferitele provocări apărute în ultimii ani; își reiterează convingerea că reexaminarea și revizuirea detaliată a CFM sunt absolut necesare; invită Comisia Europeană să își publice raportul privind funcționarea actualului AII și revizuirea la mijlocul perioadei a cadrului financiar multianual pe baza declarațiilor 1 și 3 din AII din 17 mai 2006, însoțit de propuneri concrete de ajustare și de revizuire a AII actual înainte de sfârșitul primului semestru din 2010;

| 4. | subliniază că bugetul 2011 este al patrulea din șapte în temeiul CFM actual și că punctul 37 din Acordul interinstituțional, privind utilizarea unei marje de 5 % de flexibilitate legislativă, se justifică pe deplin în prezent, având în vedere că cele două componente ale autorității bugetare au o imagine mai clară a deficiențelor și evoluțiilor pozitive ale programelor existente; reamintește că, independent de dispozițiile AII, asigurarea unui nivel adecvat de flexibilitate a bugetului UE este o condiție prealabilă pentru execuția eficientă și utilă a acestuia; se așteaptă ca regulamentul CFM al Consiliului să fie adoptat pe baza propunerii Comisiei COM(2010)0072 final și ca viitorul AII să fie adoptat pe baza propunerii Comisiei COM(2010)0073 final, pentru a permite o mai mare flexibilitate; |
| --- | --- |

4.

subliniază că bugetul 2011 este al patrulea din șapte în temeiul CFM actual și că punctul 37 din Acordul interinstituțional, privind utilizarea unei marje de 5 % de flexibilitate legislativă, se justifică pe deplin în prezent, având în vedere că cele două componente ale autorității bugetare au o imagine mai clară a deficiențelor și evoluțiilor pozitive ale programelor existente; reamintește că, independent de dispozițiile AII, asigurarea unui nivel adecvat de flexibilitate a bugetului UE este o condiție prealabilă pentru execuția eficientă și utilă a acestuia; se așteaptă ca regulamentul CFM al Consiliului să fie adoptat pe baza propunerii Comisiei COM(2010)0072 final și ca viitorul AII să fie adoptat pe baza propunerii Comisiei COM(2010)0073 final, pentru a permite o mai mare flexibilitate;

| 5. | subliniază că consolidarea mai multor politici la nivelul UE în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona ar trebui să implice în mod logic o capacitate financiară suplimentară pentru UE; |
| --- | --- |

5.

subliniază că consolidarea mai multor politici la nivelul UE în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona ar trebui să implice în mod logic o capacitate financiară suplimentară pentru UE;

| 6. | în contextul revizuirilor intermediare ale programelor adoptate prin codecizie, solicită Comisiei să îi prezinte o analiză detaliată a implicațiilor bugetare pentru toate rubricile; |
| --- | --- |

6.

în contextul revizuirilor intermediare ale programelor adoptate prin codecizie, solicită Comisiei să îi prezinte o analiză detaliată a implicațiilor bugetare pentru toate rubricile;

| 7. | salută faptul că, potrivit evaluării interne din iulie 2009 a Comisiei, majoritatea declarațiilor de activitate care au servit ca bază pentru proiectul preliminar de buget pe 2010 au inclus motivații clare și concise ale valorii adăugate a UE, obiective și indicatori SMART, precum și obiective și indicatori corelați cu rezultatele; subliniază, cu toate acestea, necesitatea de a îmbunătăți calitatea rezultatelor legate de cheltuieli și de a utiliza mai eficient rezultatele evaluărilor; regretă că variațiile creditelor au fost rar justificate prin date privind performanțele; așteaptă, prin urmare, îmbunătățirea în consecință a declarațiilor de activitate ale Comisiei pentru 2011; |
| --- | --- |

7.

salută faptul că, potrivit evaluării interne din iulie 2009 a Comisiei, majoritatea declarațiilor de activitate care au servit ca bază pentru proiectul preliminar de buget pe 2010 au inclus motivații clare și concise ale valorii adăugate a UE, obiective și indicatori SMART, precum și obiective și indicatori corelați cu rezultatele; subliniază, cu toate acestea, necesitatea de a îmbunătăți calitatea rezultatelor legate de cheltuieli și de a utiliza mai eficient rezultatele evaluărilor; regretă că variațiile creditelor au fost rar justificate prin date privind performanțele; așteaptă, prin urmare, îmbunătățirea în consecință a declarațiilor de activitate ale Comisiei pentru 2011;

| 8. | subliniază faptul că îmbunătățirile care mai trebuie realizate în această privință, în special în ceea ce privește DG-urile din cadrul RELEX și preaderarea, sunt vitale atât pentru a garanta luarea unor decizii în mai bună cunoștință de cauză de către autoritatea bugetară, cât și pentru a beneficia din plin de introducerea întocmirii bugetului pe activități și a planificării și programării strategice în cadrul Comisiei, ținându-se seama în special de noile atribuții și provocări pe care le implică Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că îmbunătățirile care mai trebuie realizate în această privință, în special în ceea ce privește DG-urile din cadrul RELEX și preaderarea, sunt vitale atât pentru a garanta luarea unor decizii în mai bună cunoștință de cauză de către autoritatea bugetară, cât și pentru a beneficia din plin de introducerea întocmirii bugetului pe activități și a planificării și programării strategice în cadrul Comisiei, ținându-se seama în special de noile atribuții și provocări pe care le implică Tratatul de la Lisabona;

Priorități pentru bugetul pe 2011

| 9. | reamintește că UE, respectând limitările impuse de CFM, a reușit să ofere o valoare adăugată europeană în plus față de eforturile naționale depuse în statele membre pentru combaterea crizei economice și financiare, prin adoptarea unui Plan european de redresare economică (PERE), dar constată că situația economică generală în UE este în continuare nesatisfăcătoare; |
| --- | --- |

9.

reamintește că UE, respectând limitările impuse de CFM, a reușit să ofere o valoare adăugată europeană în plus față de eforturile naționale depuse în statele membre pentru combaterea crizei economice și financiare, prin adoptarea unui Plan european de redresare economică (PERE), dar constată că situația economică generală în UE este în continuare nesatisfăcătoare;

| 10. | subliniază că tineretul este extrem de important atât în prezent, cât și pentru viitorul UE, și că ar trebui să i se acorde o atenție deosebită atunci când ne stabilim prioritățile pe termen mediu și lung; subliniază că tineretul se află în centrul strategiilor sociale și de incluziune, iar capacitatea de inovare a acestuia reprezintă o resursă-cheie pentru dezvoltare și creștere economică, pe care UE ar trebui să se bazeze; reamintește că a investi în tineret și în educație înseamnă a investi în prezent și în viitor, așa cum se subliniază în strategia UE privind tineretul, și că această investiție coordonată și multidisciplinară trebuie demarată fără întârziere ca temă transsectorială; |
| --- | --- |

10.

subliniază că tineretul este extrem de important atât în prezent, cât și pentru viitorul UE, și că ar trebui să i se acorde o atenție deosebită atunci când ne stabilim prioritățile pe termen mediu și lung; subliniază că tineretul se află în centrul strategiilor sociale și de incluziune, iar capacitatea de inovare a acestuia reprezintă o resursă-cheie pentru dezvoltare și creștere economică, pe care UE ar trebui să se bazeze; reamintește că a investi în tineret și în educație înseamnă a investi în prezent și în viitor, așa cum se subliniază în strategia UE privind tineretul, și că această investiție coordonată și multidisciplinară trebuie demarată fără întârziere ca temă transsectorială;

| 11. | subliniază că politica privind tineretul trebuie să aibă o accepțiune mai amplă, astfel încât să includă capacitatea persoanelor de a-și schimba poziția și statutul de câteva ori pe parcursul vieții, având o mobilitate nerestricționată între diverse contexte, precum stagii, medii academice sau profesionale și formare profesională; unul dintre obiective ar trebui să fie tranziția de la sistemul educațional către piața muncii; |
| --- | --- |

11.

subliniază că politica privind tineretul trebuie să aibă o accepțiune mai amplă, astfel încât să includă capacitatea persoanelor de a-și schimba poziția și statutul de câteva ori pe parcursul vieții, având o mobilitate nerestricționată între diverse contexte, precum stagii, medii academice sau profesionale și formare profesională; unul dintre obiective ar trebui să fie tranziția de la sistemul educațional către piața muncii;

| 12. | consideră că trebuie introduse instrumente care să promoveze studiul limbilor străine și dialogul intercultural, iar acestea ar trebui să constituie un element esențial al măsurilor publice adoptate în ceea ce privește tineretul; aceste instrumente ar putea să asigure o sensibilizare mai puternică a publicului cu privire la temele europene, cu scopul de a facilita dobândirea unei identități europene tot mai profund înrădăcinate; |
| --- | --- |

12.

consideră că trebuie introduse instrumente care să promoveze studiul limbilor străine și dialogul intercultural, iar acestea ar trebui să constituie un element esențial al măsurilor publice adoptate în ceea ce privește tineretul; aceste instrumente ar putea să asigure o sensibilizare mai puternică a publicului cu privire la temele europene, cu scopul de a facilita dobândirea unei identități europene tot mai profund înrădăcinate;

| 13. | reamintește importanța inovării și a agendei digitale pentru dezvoltarea economică și crearea de locuri de muncă în Europa și subliniază că ar trebui acordată o atenție deosebită noilor competențe, precum competențele informatice și cele legate de capacitatea antreprenorială; subliniază că prioritățile Agendei digitale și pentru cercetare și inovare sunt elemente esențiale pentru o dezvoltare durabilă în Europa și reamintește importanța anumitor programe, cum ar fi Institutul European de Inovare și Tehnologie, care contribuie la acest obiectiv; |
| --- | --- |

13.

reamintește importanța inovării și a agendei digitale pentru dezvoltarea economică și crearea de locuri de muncă în Europa și subliniază că ar trebui acordată o atenție deosebită noilor competențe, precum competențele informatice și cele legate de capacitatea antreprenorială; subliniază că prioritățile Agendei digitale și pentru cercetare și inovare sunt elemente esențiale pentru o dezvoltare durabilă în Europa și reamintește importanța anumitor programe, cum ar fi Institutul European de Inovare și Tehnologie, care contribuie la acest obiectiv;

| 14. | își exprimă convingerea, în contextul depresiunii economice mondiale, că UE ar trebui să își concentreze eforturile pe sprijinirea activă a tehnologiilor inovatoare, în special a tehnologiilor ecologice, care au o contribuție esențială la depășirea crizei economice, asigurând astfel accesul la piață pentru IMM-uri și conferind UE statutul uneia dintre cele mai sustenabile și competitive economii; constată că buna punere în aplicare a programelor de C&D ar trebui să fie garantată pentru a se îndeplini acest scop; |
| --- | --- |

14.

își exprimă convingerea, în contextul depresiunii economice mondiale, că UE ar trebui să își concentreze eforturile pe sprijinirea activă a tehnologiilor inovatoare, în special a tehnologiilor ecologice, care au o contribuție esențială la depășirea crizei economice, asigurând astfel accesul la piață pentru IMM-uri și conferind UE statutul uneia dintre cele mai sustenabile și competitive economii; constată că buna punere în aplicare a programelor de C&D ar trebui să fie garantată pentru a se îndeplini acest scop;

| 15. | subliniază în acest context că IMM-urile joacă un rol decisiv în dezvoltarea regiunilor dezavantajate din punct de vedere structural, în special a zonelor rurale, și contribuie astfel la creșterea economică generală a UE; subliniază, așadar, necesitatea de a lansa mai multe proiecte pilot pentru IMM-uri, având drept scop dezvoltarea zonelor rurale; |
| --- | --- |

15.

subliniază în acest context că IMM-urile joacă un rol decisiv în dezvoltarea regiunilor dezavantajate din punct de vedere structural, în special a zonelor rurale, și contribuie astfel la creșterea economică generală a UE; subliniază, așadar, necesitatea de a lansa mai multe proiecte pilot pentru IMM-uri, având drept scop dezvoltarea zonelor rurale;

| 16. | reamintește, în această privință, că rezultatele inovatoare ale activităților de cercetare prezintă un potențial foarte ridicat de a avea un impact decisiv în termeni economici și este de părere că UE ar trebui să fie acum pe deplin pregătită să ofere stimulentele financiare necesare la orice nivel administrativ, fie acesta național, regional sau local; consideră că valoarea adăugată europeană, alături de eforturile naționale de sprijinire a activităților de cercetare, va genera efecte induse sporite în beneficiul tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

16.

reamintește, în această privință, că rezultatele inovatoare ale activităților de cercetare prezintă un potențial foarte ridicat de a avea un impact decisiv în termeni economici și este de părere că UE ar trebui să fie acum pe deplin pregătită să ofere stimulentele financiare necesare la orice nivel administrativ, fie acesta național, regional sau local; consideră că valoarea adăugată europeană, alături de eforturile naționale de sprijinire a activităților de cercetare, va genera efecte induse sporite în beneficiul tuturor statelor membre;

| 17. | subliniază că mobilitatea, ca libertate consacrată în tratate și condiție esențială pentru funcționarea unei veritabile piețe interne a UE, trebuie considerată una dintre condițiile prealabile pentru toate activitățile de sprijin pentru tineret; subliniază, prin urmare, importanța structurării bugetului UE pentru a reflecta, printre altele, dezvoltarea mobilității tineretului; |
| --- | --- |

17.

subliniază că mobilitatea, ca libertate consacrată în tratate și condiție esențială pentru funcționarea unei veritabile piețe interne a UE, trebuie considerată una dintre condițiile prealabile pentru toate activitățile de sprijin pentru tineret; subliniază, prin urmare, importanța structurării bugetului UE pentru a reflecta, printre altele, dezvoltarea mobilității tineretului;

| 18. | subliniază că transportul reprezintă un element esențial pentru economia europeană, făcând posibilă mobilitatea transfrontalieră a persoanelor, a bunurilor și a cunoștințelor; subliniază faptul că transportul este un vector al egalității și al mobilității sociale, în special pentru tineri, întrucât oferă noi oportunități și permite îmbunătățirea schimburilor în domeniul cunoașterii și al formării; |
| --- | --- |

18.

subliniază că transportul reprezintă un element esențial pentru economia europeană, făcând posibilă mobilitatea transfrontalieră a persoanelor, a bunurilor și a cunoștințelor; subliniază faptul că transportul este un vector al egalității și al mobilității sociale, în special pentru tineri, întrucât oferă noi oportunități și permite îmbunătățirea schimburilor în domeniul cunoașterii și al formării;

| 19. | este de părere că sprijinul acordat activităților antreprenoriale și IMM-urilor reprezintă piatra de temelie a politicii UE în materie de tineret și inovare; este convins de necesitatea de a confirma sprijinul acordat tuturor programelor și instrumentelor care vizează dezvoltarea spiritului antreprenorial și în zonele rurale, oferind asistență pentru etapele de demarare a activității întreprinderilor nou-create și facilitând schimbul de experiență între tinerii antreprenori; reamintește în acest sens rolul jucat de Small Business Act în facilitarea accesului la finanțare și la contractele de achiziții publice pentru IMM-uri, promovând în și mai mare măsură competențele și capacitățile de inovare ale acestora; reamintește că a inițiat o serie de proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare în ultimii ani cu scopul de a-i sprijini pe tinerii antreprenori, promovând interconexiunile dintre IMM-uri și sporind mobilitatea lucrătorilor, și subliniază că va monitoriza îndeaproape propunerile legislative ce urmează a fi prezentate după finalizarea acestor proiecte și acțiuni; |
| --- | --- |

19.

este de părere că sprijinul acordat activităților antreprenoriale și IMM-urilor reprezintă piatra de temelie a politicii UE în materie de tineret și inovare; este convins de necesitatea de a confirma sprijinul acordat tuturor programelor și instrumentelor care vizează dezvoltarea spiritului antreprenorial și în zonele rurale, oferind asistență pentru etapele de demarare a activității întreprinderilor nou-create și facilitând schimbul de experiență între tinerii antreprenori; reamintește în acest sens rolul jucat de Small Business Act în facilitarea accesului la finanțare și la contractele de achiziții publice pentru IMM-uri, promovând în și mai mare măsură competențele și capacitățile de inovare ale acestora; reamintește că a inițiat o serie de proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare în ultimii ani cu scopul de a-i sprijini pe tinerii antreprenori, promovând interconexiunile dintre IMM-uri și sporind mobilitatea lucrătorilor, și subliniază că va monitoriza îndeaproape propunerile legislative ce urmează a fi prezentate după finalizarea acestor proiecte și acțiuni;

| 20. | ținând seama de rolul important pe care tineretul va trebui să îl joace în procesul de redresare în urma actualei crize economice și financiare, consideră că promovarea egalității de șanse și acordarea unei importanțe sporite facilitării tranziției de la sistemul educațional la integrarea pe piața muncii ar trebui să fie subliniate și consolidate și în cadrul Fondului social european, întrucât UE nu mai poate permite ca în special tinerii să sufere din cauza sărăciei, a unor sisteme educaționale deficitare și a unei rate ridicate a șomajului; |
| --- | --- |

20.

ținând seama de rolul important pe care tineretul va trebui să îl joace în procesul de redresare în urma actualei crize economice și financiare, consideră că promovarea egalității de șanse și acordarea unei importanțe sporite facilitării tranziției de la sistemul educațional la integrarea pe piața muncii ar trebui să fie subliniate și consolidate și în cadrul Fondului social european, întrucât UE nu mai poate permite ca în special tinerii să sufere din cauza sărăciei, a unor sisteme educaționale deficitare și a unei rate ridicate a șomajului;

| 21. | reamintește că 2011 a fost desemnat Anul european al activităților de voluntariat care promovează cetățenia activă, iar 2010 este Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale; atrage atenția asupra faptului că activitățile de voluntariat joacă un rol esențial în diverse sectoare, cum ar fi, printre altele, educația, sănătatea, asistența socială și politica de dezvoltare, și că acestea pot oferi persoanelor noi competențe și abilități, îmbunătățindu-le astfel șansele de angajare și contribuind la includerea lor socială; |
| --- | --- |

21.

reamintește că 2011 a fost desemnat Anul european al activităților de voluntariat care promovează cetățenia activă, iar 2010 este Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale; atrage atenția asupra faptului că activitățile de voluntariat joacă un rol esențial în diverse sectoare, cum ar fi, printre altele, educația, sănătatea, asistența socială și politica de dezvoltare, și că acestea pot oferi persoanelor noi competențe și abilități, îmbunătățindu-le astfel șansele de angajare și contribuind la includerea lor socială;

| 22. | evidențiază faptul că schimbările climatice au un impact asupra mediului, economiei și societății europene; în acest context, subliniază importanța unei abordări integrate și coordonate la nivelul UE pentru a sprijini și consolida măsurile adoptate la nivel național, regional și local; consideră că este necesar să se elaboreze în continuare politici adecvate și să se dezvolte o bază de cunoștințe care să fie accesibilă și pentru celelalte țări; își reiterează convingerea că bugetul UE nu reflectă încă în mod satisfăcător acest context general în vederea atenuării schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

22.

evidențiază faptul că schimbările climatice au un impact asupra mediului, economiei și societății europene; în acest context, subliniază importanța unei abordări integrate și coordonate la nivelul UE pentru a sprijini și consolida măsurile adoptate la nivel național, regional și local; consideră că este necesar să se elaboreze în continuare politici adecvate și să se dezvolte o bază de cunoștințe care să fie accesibilă și pentru celelalte țări; își reiterează convingerea că bugetul UE nu reflectă încă în mod satisfăcător acest context general în vederea atenuării schimbărilor climatice;

| 23. | consideră că aceste priorități reprezintă un efort comun de a plasa cetățenii UE pe primul loc, iar acest efort ar trebui să rămână una dintre prioritățile UE; |
| --- | --- |

23.

consideră că aceste priorități reprezintă un efort comun de a plasa cetățenii UE pe primul loc, iar acest efort ar trebui să rămână una dintre prioritățile UE;

| 24. | subliniază importanța cooperării transnaționale între regiuni, în cadrul euroregiunilor, precum și importanța lor pentru aprofundarea integrării europene; solicită, prin urmare, crearea mai multor proiecte-pilot pentru promovarea cooperării economice, sociale și culturale transfrontaliere între regiunile din cadrul UE; |
| --- | --- |

24.

subliniază importanța cooperării transnaționale între regiuni, în cadrul euroregiunilor, precum și importanța lor pentru aprofundarea integrării europene; solicită, prin urmare, crearea mai multor proiecte-pilot pentru promovarea cooperării economice, sociale și culturale transfrontaliere între regiunile din cadrul UE;

| 25. | salută documentul de lucru al Comisiei privind viitorul strategiei „UE 2020” (2), care identifică trei vectori pentru viitorul UE, luând în considerare în același timp provocările reale cu care UE se confruntă ca bază pentru o dezbatere cuprinzătoare privind strategia economică a UE; consideră că această strategie ar trebui să se concentreze în mai mare măsură pe combaterea șomajului; subliniază totuși că, alături de prioritățile stabilite pentru bugetul pe 2011, trebuie luate măsuri clare și proactive pentru a conferi strategiei „UE 2020” mai multă consistență, în special în domeniul schimbărilor climatice, al mediului și al politicilor sociale, și afirmă cu convingere că această strategie nu ar trebui să se transforme într-un alt grafic de realizări vag și cu valoare pur indicativă pentru statele membre; refuză să repete experiența frustrantă a Strategiei de la Lisabona, în contextul în care Consiliul impune reduceri sistematice ale liniilor care sprijină eforturile ce trebuie depuse în conformitate cu strategia aprobată; |
| --- | --- |

25.

salută documentul de lucru al Comisiei privind viitorul strategiei „UE 2020” (2), care identifică trei vectori pentru viitorul UE, luând în considerare în același timp provocările reale cu care UE se confruntă ca bază pentru o dezbatere cuprinzătoare privind strategia economică a UE; consideră că această strategie ar trebui să se concentreze în mai mare măsură pe combaterea șomajului; subliniază totuși că, alături de prioritățile stabilite pentru bugetul pe 2011, trebuie luate măsuri clare și proactive pentru a conferi strategiei „UE 2020” mai multă consistență, în special în domeniul schimbărilor climatice, al mediului și al politicilor sociale, și afirmă cu convingere că această strategie nu ar trebui să se transforme într-un alt grafic de realizări vag și cu valoare pur indicativă pentru statele membre; refuză să repete experiența frustrantă a Strategiei de la Lisabona, în contextul în care Consiliul impune reduceri sistematice ale liniilor care sprijină eforturile ce trebuie depuse în conformitate cu strategia aprobată;

| 26. | solicită, prin urmare, asumarea unor angajamente financiare clare și ambițioase în cadrul procedurii bugetare, în concordanță cu aceste priorități, pentru a pregăti terenul pentru realizarea strategiei „UE 2020” și a demonstra că UE este pregătită să preia conducerea în aceste domenii esențiale; speră ca propunerea Comisiei de proiect de buget să se ridice la înălțimea acestor aspirații și consideră că ar fi regretabil să se rateze ocazia de a iniția procedura bugetară în condiții adaptate provocărilor viitoare; |
| --- | --- |

26.

solicită, prin urmare, asumarea unor angajamente financiare clare și ambițioase în cadrul procedurii bugetare, în concordanță cu aceste priorități, pentru a pregăti terenul pentru realizarea strategiei „UE 2020” și a demonstra că UE este pregătită să preia conducerea în aceste domenii esențiale; speră ca propunerea Comisiei de proiect de buget să se ridice la înălțimea acestor aspirații și consideră că ar fi regretabil să se rateze ocazia de a iniția procedura bugetară în condiții adaptate provocărilor viitoare;

| 27. | își subliniază intenția de a utiliza toate mijloacele prevăzute de AII din 17 mai 2006 pentru a mobiliza fonduri pentru aceste priorități și evidențiază faptul că acest efort financiar ar putea necesita transferul unor credite prevăzute pentru alte instrumente sau programe; consideră că acest exercițiu nu ar trebui să se bazeze numai pe o monitorizare cantitativă a programelor existente, ci și pe o monitorizare atentă și calitativă; consideră că Comisia pentru bugete ar trebui să se bazeze pe activitatea desfășurată de comisiile specializate ale PE în acest domeniu, îmbunătățind astfel calitatea cheltuielilor sale și sporind valoarea adăugată europeană, care este esențială în contextul unor finanțe publice limitate; |
| --- | --- |

27.

își subliniază intenția de a utiliza toate mijloacele prevăzute de AII din 17 mai 2006 pentru a mobiliza fonduri pentru aceste priorități și evidențiază faptul că acest efort financiar ar putea necesita transferul unor credite prevăzute pentru alte instrumente sau programe; consideră că acest exercițiu nu ar trebui să se bazeze numai pe o monitorizare cantitativă a programelor existente, ci și pe o monitorizare atentă și calitativă; consideră că Comisia pentru bugete ar trebui să se bazeze pe activitatea desfășurată de comisiile specializate ale PE în acest domeniu, îmbunătățind astfel calitatea cheltuielilor sale și sporind valoarea adăugată europeană, care este esențială în contextul unor finanțe publice limitate;

| 28. | consideră necesară o prezentare clară și completă a bugetului UE și intenționează să urmărească îndeaproape programarea financiară și modificările aduse de acordurile bugetare importante încheiate recent; salută îmbunătățirea prezentării de către Comisie a documentelor de programare financiară și solicită clarificări suplimentare cu privire la defalcarea între cheltuieli operaționale și administrative, recunoscând că această distincție este greu de stabilit în anumite cazuri; reamintește că pentru desfășurarea programelor este necesară asigurarea unor cheltuieli administrative adecvate; |
| --- | --- |

28.

consideră necesară o prezentare clară și completă a bugetului UE și intenționează să urmărească îndeaproape programarea financiară și modificările aduse de acordurile bugetare importante încheiate recent; salută îmbunătățirea prezentării de către Comisie a documentelor de programare financiară și solicită clarificări suplimentare cu privire la defalcarea între cheltuieli operaționale și administrative, recunoscând că această distincție este greu de stabilit în anumite cazuri; reamintește că pentru desfășurarea programelor este necesară asigurarea unor cheltuieli administrative adecvate;

| 29. | reamintește că finanțarea acestor priorități printr-o posibilă realocare de fonduri nu trebuie să cauzeze prejudicii politicilor de bază ale Uniunii Europene, precum politicile de coeziune, structurale sau cele din domeniul agriculturii; subliniază că politica de coeziune, datorită structurii sale bazate pe o guvernanță la niveluri multiple și caracterului său orizontal, joacă un rol important în planul european de redresare economică și este predestinată să joace un rol important în punerea în aplicare a strategiei „UE 2020”, consolidând subsidiaritatea printr-o abordare care pornește de la bază, sporind gradul de acceptare și mobilizând sprijinul cetățenilor Uniunii; atrage atenția asupra faptului că aceste politici transpun în practică unul dintre principiile fundamentale ale UE, și anume incluziunea socială și solidaritatea între statele membre și între regiuni; |
| --- | --- |

29.

reamintește că finanțarea acestor priorități printr-o posibilă realocare de fonduri nu trebuie să cauzeze prejudicii politicilor de bază ale Uniunii Europene, precum politicile de coeziune, structurale sau cele din domeniul agriculturii; subliniază că politica de coeziune, datorită structurii sale bazate pe o guvernanță la niveluri multiple și caracterului său orizontal, joacă un rol important în planul european de redresare economică și este predestinată să joace un rol important în punerea în aplicare a strategiei „UE 2020”, consolidând subsidiaritatea printr-o abordare care pornește de la bază, sporind gradul de acceptare și mobilizând sprijinul cetățenilor Uniunii; atrage atenția asupra faptului că aceste politici transpun în practică unul dintre principiile fundamentale ale UE, și anume incluziunea socială și solidaritatea între statele membre și între regiuni;

| 30. | subliniază faptul că, în opinia sa, această primă procedură desfășurată în temeiul dispozițiilor noului tratat oferă posibilități sporite de exercitare a unui control parlamentar deplin asupra bugetului Uniunii Europene în ansamblul său și subliniază că nu intenționează să-și limiteze prerogativele bugetare; |
| --- | --- |

30.

subliniază faptul că, în opinia sa, această primă procedură desfășurată în temeiul dispozițiilor noului tratat oferă posibilități sporite de exercitare a unui control parlamentar deplin asupra bugetului Uniunii Europene în ansamblul său și subliniază că nu intenționează să-și limiteze prerogativele bugetare;

Rubrica 1a

| 31. | reamintește faptul că o serie de politici și măsuri care constituie planul european de redresare economică (PERE) fac obiectul acestei rubrici, alături de numeroase programe multianuale (PIC, PC 7, TEN etc.), care vor ajunge la maturitate în 2011; invită Comisia să prezinte un raport de monitorizare privind punerea în aplicare a PERE, inclusiv privind măsurile care au fost încredințate BEI; |
| --- | --- |

31.

reamintește faptul că o serie de politici și măsuri care constituie planul european de redresare economică (PERE) fac obiectul acestei rubrici, alături de numeroase programe multianuale (PIC, PC 7, TEN etc.), care vor ajunge la maturitate în 2011; invită Comisia să prezinte un raport de monitorizare privind punerea în aplicare a PERE, inclusiv privind măsurile care au fost încredințate BEI;

| 32. | subliniază că finanțarea priorităților pentru 2011, în perspectiva strategiei „UE 2020”, va proveni în principal de la această rubrică și că este posibil ca extinderea competențelor Uniunii Europene, prevăzută de Tratatul de la Lisabona (de exemplu, în ceea ce privește politica spațială și politica în domeniul turismului), să aibă implicații bugetare; subliniază că politica spațială, care are drept obiectiv promovarea progresului științific, tehnologic și în materie de mediu, precum și a competitivității industriale a Europei, necesită un real efort financiar din partea UE și a statelor membre; subliniază în special necesitatea unor propuneri concrete în ceea ce privește finanțarea adecvată a GMES (Monitorizarea globală pentru mediu și securitate); |
| --- | --- |

32.

subliniază că finanțarea priorităților pentru 2011, în perspectiva strategiei „UE 2020”, va proveni în principal de la această rubrică și că este posibil ca extinderea competențelor Uniunii Europene, prevăzută de Tratatul de la Lisabona (de exemplu, în ceea ce privește politica spațială și politica în domeniul turismului), să aibă implicații bugetare; subliniază că politica spațială, care are drept obiectiv promovarea progresului științific, tehnologic și în materie de mediu, precum și a competitivității industriale a Europei, necesită un real efort financiar din partea UE și a statelor membre; subliniază în special necesitatea unor propuneri concrete în ceea ce privește finanțarea adecvată a GMES (Monitorizarea globală pentru mediu și securitate);

| 33. | consideră că, punând accentul pe educație și formarea profesională, programul privind învățarea de-a lungul vieții sprijină eforturile care trebuie depuse în sprijinul tineretului, îndeosebi în favoarea accesului tinerilor la autonomie; subliniază că acest program ar trebui să acopere activități prevăzute la începutul perioadei de programare și să integreze posibile noi evoluții, permițând astfel, printre altele, să se creeze o legătură clară între educație și piața muncii, doi factori esențiali pentru dezvoltarea și redresarea economică; subliniază solicitarea, deja aprobată de Parlament, de a face progrese în crearea unui program de mobilitate specific în vederea promovării accesului tinerilor la primul loc de muncă, intitulat „Erasmus – primul loc de muncă”; |
| --- | --- |

33.

consideră că, punând accentul pe educație și formarea profesională, programul privind învățarea de-a lungul vieții sprijină eforturile care trebuie depuse în sprijinul tineretului, îndeosebi în favoarea accesului tinerilor la autonomie; subliniază că acest program ar trebui să acopere activități prevăzute la începutul perioadei de programare și să integreze posibile noi evoluții, permițând astfel, printre altele, să se creeze o legătură clară între educație și piața muncii, doi factori esențiali pentru dezvoltarea și redresarea economică; subliniază solicitarea, deja aprobată de Parlament, de a face progrese în crearea unui program de mobilitate specific în vederea promovării accesului tinerilor la primul loc de muncă, intitulat „Erasmus – primul loc de muncă”;

| 34. | reamintește că, în contextul relansării economice în Europa, investițiile în transporturi, mai ales investițiile în proiectele TEN-T, au un rol esențial în stimularea creșterii și ocupării forței de muncă, precum și în promovarea intereselor economice și de mediu ale Europei; acordă în acest sens o importanță ridicată investițiilor legate de siguranța transporturilor, în toate sectoarele de transport; |
| --- | --- |

34.

reamintește că, în contextul relansării economice în Europa, investițiile în transporturi, mai ales investițiile în proiectele TEN-T, au un rol esențial în stimularea creșterii și ocupării forței de muncă, precum și în promovarea intereselor economice și de mediu ale Europei; acordă în acest sens o importanță ridicată investițiilor legate de siguranța transporturilor, în toate sectoarele de transport;

| 35. | reamintește că finanțarea altor elemente esențiale este încă sub semnul întrebării și va trebui luată în considerare și aprobată pe parcursul procedurii bugetare, chiar dacă elementele respective nu au fost prevăzute de CFM pentru 2011: punerea în aplicare a pachetului de măsuri de supraveghere financiară constând în înființarea unui Sistem european al supraveghetorilor financiari (SESF), finanțarea dezactivării centralei nucleare de la Kozlodui (75 de milioane EUR în 2011), care a fost asigurată prin intermediul instrumentului de flexibilitate în 2010, și finanțarea Monitorizării globale pentru mediu și securitate (10 milioane EUR în 2011); |
| --- | --- |

35.

reamintește că finanțarea altor elemente esențiale este încă sub semnul întrebării și va trebui luată în considerare și aprobată pe parcursul procedurii bugetare, chiar dacă elementele respective nu au fost prevăzute de CFM pentru 2011: punerea în aplicare a pachetului de măsuri de supraveghere financiară constând în înființarea unui Sistem european al supraveghetorilor financiari (SESF), finanțarea dezactivării centralei nucleare de la Kozlodui (75 de milioane EUR în 2011), care a fost asigurată prin intermediul instrumentului de flexibilitate în 2010, și finanțarea Monitorizării globale pentru mediu și securitate (10 milioane EUR în 2011);

| 36. | își exprimă, prin urmare, profunda îngrijorare față de reducerea drastică a creditelor prevăzute în CFM, ceea ce înseamnă o scădere considerabilă de 1 875 de miliarde EUR față de bugetul pe 2010; înțelege că finanțarea PERE explică parțial această situație, dar își menține convingerea fermă că o revizuire la mijlocul perioadei ambițioasă și consistentă a actualului CFM constituie o condiție sine qua non a unui buget eficace al UE; |
| --- | --- |

36.

își exprimă, prin urmare, profunda îngrijorare față de reducerea drastică a creditelor prevăzute în CFM, ceea ce înseamnă o scădere considerabilă de 1 875 de miliarde EUR față de bugetul pe 2010; înțelege că finanțarea PERE explică parțial această situație, dar își menține convingerea fermă că o revizuire la mijlocul perioadei ambițioasă și consistentă a actualului CFM constituie o condiție sine qua non a unui buget eficace al UE;

Rubrica 1b

| 37. | consideră că în evaluarea politicilor de coeziune și structurale ar trebui să se pună accentul în mod special pe simplificarea și pe punerea lor în aplicare, din punct de vedere atât cantitativ, cât și calitativ; salută prezentarea de către statele membre a descrierilor sistemelor de gestiune și control pentru aproape toate programele operaționale, precum și rata de aprobare de 87 % de către Comisie până la sfârșitul lui 2009; așteaptă, prin urmare, o majorare considerabilă a plăților intermediare în 2010 și 2011; |
| --- | --- |

37.

consideră că în evaluarea politicilor de coeziune și structurale ar trebui să se pună accentul în mod special pe simplificarea și pe punerea lor în aplicare, din punct de vedere atât cantitativ, cât și calitativ; salută prezentarea de către statele membre a descrierilor sistemelor de gestiune și control pentru aproape toate programele operaționale, precum și rata de aprobare de 87 % de către Comisie până la sfârșitul lui 2009; așteaptă, prin urmare, o majorare considerabilă a plăților intermediare în 2010 și 2011;

| 38. | reamintește că întărirea coeziunii economice, sociale și teritoriale reprezintă unul dintre obiectivele fundamentele ale UE, așa cum sunt acestea prevăzute în Tratatul de la Lisabona; consideră, prin urmare, că o prioritate de prim rang pentru 2011 ar trebui să rămână consolidarea politicii de coeziune a UE; subliniază necesitatea unei monitorizări atente a regulii N+2, N+3 și solicită prezentarea la timp către autoritatea bugetară a unor informații complete și actualizate, îndeosebi cu privire la angajamentele bugetare în pericol de a fi anulate; |
| --- | --- |

38.

reamintește că întărirea coeziunii economice, sociale și teritoriale reprezintă unul dintre obiectivele fundamentele ale UE, așa cum sunt acestea prevăzute în Tratatul de la Lisabona; consideră, prin urmare, că o prioritate de prim rang pentru 2011 ar trebui să rămână consolidarea politicii de coeziune a UE; subliniază necesitatea unei monitorizări atente a regulii N+2, N+3 și solicită prezentarea la timp către autoritatea bugetară a unor informații complete și actualizate, îndeosebi cu privire la angajamentele bugetare în pericol de a fi anulate;

| 39. | ia act de faptul că au fost raportate mai multe întârzieri în faza de demarare a actualei perioade de programare și își exprimă preocuparea față de rata scăzută de absorbție din ultimii ani a tuturor fondurilor structurale ale UE, care a condus la o discrepanță în creștere între creditele de angajament și cele de plată de la această rubrică; invită Comisia să lucreze îndeaproape în special cu acele state membre care au înregistrat o rată scăzută de absorbție în cursul perioadei de programare precedente pentru a ameliora această situație; |
| --- | --- |

39.

ia act de faptul că au fost raportate mai multe întârzieri în faza de demarare a actualei perioade de programare și își exprimă preocuparea față de rata scăzută de absorbție din ultimii ani a tuturor fondurilor structurale ale UE, care a condus la o discrepanță în creștere între creditele de angajament și cele de plată de la această rubrică; invită Comisia să lucreze îndeaproape în special cu acele state membre care au înregistrat o rată scăzută de absorbție în cursul perioadei de programare precedente pentru a ameliora această situație;

| 40. | reamintește Declarația comună adoptată la concilierea din luna noiembrie 2009 prin care se solicita simplificarea procedurilor de punere în aplicare și prin care statele membre erau îndemnate să folosească posibilitatea revizuirii programelor lor operaționale pentru a trata mai bine problema efectelor crizei economice; salută, în acest sens, actuala revizuire a Regulamentului general privind fondurile structurale 2007-2013 [Regulamentul (CE) nr.1083/2006], care vizează simplificarea gestiunii fondurilor, precum și introducerea unor măsuri care să permită statelor membre să facă față consecințelor crizei economice; solicită ca aceste măsuri să fie puse în aplicare fără întârziere în statele membre; invită Comisia să estimeze impactul posibil al noilor dispoziții asupra creditelor de plată și să evalueze efectul derogării propuse de la regula dezangajării automate (N+2, N+3) asupra bugetului; |
| --- | --- |

40.

reamintește Declarația comună adoptată la concilierea din luna noiembrie 2009 prin care se solicita simplificarea procedurilor de punere în aplicare și prin care statele membre erau îndemnate să folosească posibilitatea revizuirii programelor lor operaționale pentru a trata mai bine problema efectelor crizei economice; salută, în acest sens, actuala revizuire a Regulamentului general privind fondurile structurale 2007-2013 [Regulamentul (CE) nr.1083/2006], care vizează simplificarea gestiunii fondurilor, precum și introducerea unor măsuri care să permită statelor membre să facă față consecințelor crizei economice; solicită ca aceste măsuri să fie puse în aplicare fără întârziere în statele membre; invită Comisia să estimeze impactul posibil al noilor dispoziții asupra creditelor de plată și să evalueze efectul derogării propuse de la regula dezangajării automate (N+2, N+3) asupra bugetului;

| 41. | insistă asupra faptului că îmbunătățirea execuției și a calității cheltuielilor ar trebui să constituie un principiu director pentru obținerea celor mai bune rezultate în execuția bugetului UE; invită Comisia și statele membre să își îndrepte eforturile în această direcție și să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a politicilor pe teren; |
| --- | --- |

41.

insistă asupra faptului că îmbunătățirea execuției și a calității cheltuielilor ar trebui să constituie un principiu director pentru obținerea celor mai bune rezultate în execuția bugetului UE; invită Comisia și statele membre să își îndrepte eforturile în această direcție și să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a politicilor pe teren;

Rubrica 2

| 42. | își exprimă îngrijorarea cu privire la marja limitată de la rubrica 2, care ar putea conduce la aplicarea disciplinei financiare în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul 73/2009, în cazul în care prețurile produselor agricole vor continua aceeași evoluție volatilă din ultimii ani; îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape piețele agricole pentru a evita o astfel de situație; solicită stabilirea unei marje suficiente pentru rubrica 2 în bugetul pe 2011; |
| --- | --- |

42.

își exprimă îngrijorarea cu privire la marja limitată de la rubrica 2, care ar putea conduce la aplicarea disciplinei financiare în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul 73/2009, în cazul în care prețurile produselor agricole vor continua aceeași evoluție volatilă din ultimii ani; îndeamnă Comisia să monitorizeze îndeaproape piețele agricole pentru a evita o astfel de situație; solicită stabilirea unei marje suficiente pentru rubrica 2 în bugetul pe 2011;

| 43. | reamintește faptul că a doua componentă a PERE - Internet în bandă largă în zonele rurale - este finanțată în 2010 de la linia bugetară aferentă dezvoltării rurale (420 de milioane EUR) și că nu sunt prevăzute angajamente noi pentru 2011; |
| --- | --- |

43.

reamintește faptul că a doua componentă a PERE - Internet în bandă largă în zonele rurale - este finanțată în 2010 de la linia bugetară aferentă dezvoltării rurale (420 de milioane EUR) și că nu sunt prevăzute angajamente noi pentru 2011;

| 44. | reamintește faptul că eliminarea distincției dintre cheltuielile obligatorii și cele neobligatorii va modifica profund dialogul interinstituțional tradițional și confirmă faptul că intenționează să monitorizeze cu atenție toate creditele, în diferitele etape ale procedurii, având în vedere dificultatea de a anticipa schimbările de pe piețele agricole; invită, prin urmare, Comisia să își prezinte scrisoarea rectificativă privind agricultura cât mai curând cu putință pentru a permite comitetului de conciliere să adopte decizii în mod constructiv și eficient; |
| --- | --- |

44.

reamintește faptul că eliminarea distincției dintre cheltuielile obligatorii și cele neobligatorii va modifica profund dialogul interinstituțional tradițional și confirmă faptul că intenționează să monitorizeze cu atenție toate creditele, în diferitele etape ale procedurii, având în vedere dificultatea de a anticipa schimbările de pe piețele agricole; invită, prin urmare, Comisia să își prezinte scrisoarea rectificativă privind agricultura cât mai curând cu putință pentru a permite comitetului de conciliere să adopte decizii în mod constructiv și eficient;

| 45. | subliniază că procesul continuu al îmbătrânirii în agricultură impune eforturi pentru realizarea schimbului de generații, în vederea menținerii unei agriculturi competitive și capabile să facă față noilor provocări de mediu, după Conferința de la Copenhaga; |
| --- | --- |

45.

subliniază că procesul continuu al îmbătrânirii în agricultură impune eforturi pentru realizarea schimbului de generații, în vederea menținerii unei agriculturi competitive și capabile să facă față noilor provocări de mediu, după Conferința de la Copenhaga;

| 46. | se așteaptă ca problema combaterii schimbărilor climatice să rămână în 2010 și 2011 o prioritate majoră pe agenda politică a UE după Conferința de la Copenhaga și reamintește că dezvoltarea durabilă este, ca parte a unei abordări mai largi, o responsabilitate constantă față de generațiile viitoare; solicită Comisiei să prezinte un plan de acțiune și un calendar clar pentru execuția creditelor din cadrul programului de acțiune al UE pentru combaterea schimbărilor climatice; subliniază că sectorul transporturilor prezintă un potențial important în lupta contra schimbărilor climatice și invită Comisia să acorde prioritate măsurilor pentru reducerea emisiilor de dioxid de carbon din toate modurile de transport; reamintește că eliberarea rezervei de la această linie va depinde de propunerile Comisiei; |
| --- | --- |

46.

se așteaptă ca problema combaterii schimbărilor climatice să rămână în 2010 și 2011 o prioritate majoră pe agenda politică a UE după Conferința de la Copenhaga și reamintește că dezvoltarea durabilă este, ca parte a unei abordări mai largi, o responsabilitate constantă față de generațiile viitoare; solicită Comisiei să prezinte un plan de acțiune și un calendar clar pentru execuția creditelor din cadrul programului de acțiune al UE pentru combaterea schimbărilor climatice; subliniază că sectorul transporturilor prezintă un potențial important în lupta contra schimbărilor climatice și invită Comisia să acorde prioritate măsurilor pentru reducerea emisiilor de dioxid de carbon din toate modurile de transport; reamintește că eliberarea rezervei de la această linie va depinde de propunerile Comisiei;

| 47. | reamintește că obiectivul principal al PAC constă în garantarea stabilității piețelor, asigurarea securității și a unor prețuri rezonabile atât pentru consumatori, cât și pentru producători, și invită, prin urmare, Comisia să prevadă în bugetul pe 2011 mijloacele necesare pentru a face față noilor nevoi care decurg din criza economică; |
| --- | --- |

47.

reamintește că obiectivul principal al PAC constă în garantarea stabilității piețelor, asigurarea securității și a unor prețuri rezonabile atât pentru consumatori, cât și pentru producători, și invită, prin urmare, Comisia să prevadă în bugetul pe 2011 mijloacele necesare pentru a face față noilor nevoi care decurg din criza economică;

| 48. | solicită Comisiei să prezinte un raport privind punerea în aplicare a măsurilor luate împotriva crizei de produse lactate și introduse în bugetul pe 2010 și să prezinte o abordare permanentă însoțită de propuneri concrete în legătură cu abordarea volatilității prețurilor de pe piața produselor lactate și de pe alte piețe ale produselor de consum în viitor; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei să prezinte un raport privind punerea în aplicare a măsurilor luate împotriva crizei de produse lactate și introduse în bugetul pe 2010 și să prezinte o abordare permanentă însoțită de propuneri concrete în legătură cu abordarea volatilității prețurilor de pe piața produselor lactate și de pe alte piețe ale produselor de consum în viitor;

Rubrica 3a

| 49. | își reafirmă intenția de a menține un nivel de finanțare proporțional cu necesitățile presupuse de instituirea unui spațiu de libertate, securitate și justiție în Uniune și subliniază importanța punerii complete și eficace în aplicare, a aplicării și a evaluării instrumentelor existente în acest domeniu; consideră că, în acest scop, este necesar să reevalueze gradul de adecvare a instrumentelor și mijloacelor financiare disponibile în acest domeniu, ținând seama de obiectivele Programului de la Stockholm, de exemplu în domeniul migrării, al gestionării frontierelor, al protecției datelor și al acțiunilor antiteroriste; reamintește, în acest context, că numeroase programe din acest domeniu vor face în curând obiectul revizuirii de la mijlocul perioadei, ceea ce ar putea presupune și o reexaminare a mijloacelor financiare ce le sunt alocate; |
| --- | --- |

49.

își reafirmă intenția de a menține un nivel de finanțare proporțional cu necesitățile presupuse de instituirea unui spațiu de libertate, securitate și justiție în Uniune și subliniază importanța punerii complete și eficace în aplicare, a aplicării și a evaluării instrumentelor existente în acest domeniu; consideră că, în acest scop, este necesar să reevalueze gradul de adecvare a instrumentelor și mijloacelor financiare disponibile în acest domeniu, ținând seama de obiectivele Programului de la Stockholm, de exemplu în domeniul migrării, al gestionării frontierelor, al protecției datelor și al acțiunilor antiteroriste; reamintește, în acest context, că numeroase programe din acest domeniu vor face în curând obiectul revizuirii de la mijlocul perioadei, ceea ce ar putea presupune și o reexaminare a mijloacelor financiare ce le sunt alocate;

| 50. | consideră esențială, ca element al dezvoltării spațiului de libertate, securitate și justiție, consolidarea politicii privind imigrarea și susținerea integrării imigranților; în acest scop, consideră că acțiunile de armonizare a politicilor de imigrare ale statelor membre trebuie văzute ca o prioritate politică a acțiunilor UE, în vederea echilibrării clare a nevoilor în materie de securitate și a apărării drepturilor fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

50.

consideră esențială, ca element al dezvoltării spațiului de libertate, securitate și justiție, consolidarea politicii privind imigrarea și susținerea integrării imigranților; în acest scop, consideră că acțiunile de armonizare a politicilor de imigrare ale statelor membre trebuie văzute ca o prioritate politică a acțiunilor UE, în vederea echilibrării clare a nevoilor în materie de securitate și a apărării drepturilor fundamentale ale omului;

| 51. | intenționează să întreprindă un control aprofundat al gestiunii financiare a dezvoltării marilor sisteme de rețele de date, în special a tranziției de la SIS I la SIS II, care a făcut obiectul unor întârzieri și regrese repetate, înainte să decidă dacă se va menține nivelul de finanțare prevăzut pentru aceste sisteme și își rezervă dreptul de a păstra în rezervă orice fonduri destinate migrării la SIS II, în așteptarea rezultatelor unor analize și teste suplimentare; |
| --- | --- |

51.

intenționează să întreprindă un control aprofundat al gestiunii financiare a dezvoltării marilor sisteme de rețele de date, în special a tranziției de la SIS I la SIS II, care a făcut obiectul unor întârzieri și regrese repetate, înainte să decidă dacă se va menține nivelul de finanțare prevăzut pentru aceste sisteme și își rezervă dreptul de a păstra în rezervă orice fonduri destinate migrării la SIS II, în așteptarea rezultatelor unor analize și teste suplimentare;

| 52. | va acorda o atenție deosebită punerii în aplicare unor schimbări precum încorporarea completă a EUROPOL în sfera Comunității și înființarea Biroului European de Sprijin pentru Azil, precum și monitorizării necesităților financiare ale FRONTEX; |
| --- | --- |

52.

va acorda o atenție deosebită punerii în aplicare unor schimbări precum încorporarea completă a EUROPOL în sfera Comunității și înființarea Biroului European de Sprijin pentru Azil, precum și monitorizării necesităților financiare ale FRONTEX;

Rubrica 3b

| 53. | reamintește că această rubrică acoperă o gamă largă de acțiuni în favoarea tineretului prin programe multianuale cum ar fi Tineretul în acțiune, programul Cultura, Europa pentru cetățeni, evenimente anuale, cum ar fi Jocurile Olimpice Speciale, și Erasmus Mundus (3); intenționează, prin urmare, să sprijine programele UE din acest domeniu, care sunt direct relevante pentru prioritățile bugetului pe 2011, și să monitorizeze îndeaproape punerea lor în aplicare, din perspectivă calitativă și cantitativă; regretă, cu toate acestea, că plafonul stabilit pentru această rubrică pentru 2011 este cu doar 15 milioane EUR mai mare decât în bugetul adoptat în 2010; |
| --- | --- |

53.

reamintește că această rubrică acoperă o gamă largă de acțiuni în favoarea tineretului prin programe multianuale cum ar fi Tineretul în acțiune, programul Cultura, Europa pentru cetățeni, evenimente anuale, cum ar fi Jocurile Olimpice Speciale, și Erasmus Mundus (3); intenționează, prin urmare, să sprijine programele UE din acest domeniu, care sunt direct relevante pentru prioritățile bugetului pe 2011, și să monitorizeze îndeaproape punerea lor în aplicare, din perspectivă calitativă și cantitativă; regretă, cu toate acestea, că plafonul stabilit pentru această rubrică pentru 2011 este cu doar 15 milioane EUR mai mare decât în bugetul adoptat în 2010;

| 54. | subliniază faptul că reducerile sistematice aplicate creditelor pentru aceste programe de către cealaltă componentă a autorității bugetare sunt nejustificate și au un efect contraproductiv asupra dezvoltării unei „Europe pentru cetățeni”; |
| --- | --- |

54.

subliniază faptul că reducerile sistematice aplicate creditelor pentru aceste programe de către cealaltă componentă a autorității bugetare sunt nejustificate și au un efect contraproductiv asupra dezvoltării unei „Europe pentru cetățeni”;

Rubrica 4

| 55. | reamintește presiunea constantă, aproape insuportabilă, asupra finanțării activităților UE ca actor global, cu o marjă de manevră limitată între marje financiare scăzute, crize imprevizibile și din ce în ce mai dese în țările terțe și dorința de a-și afirma prioritățile și responsabilitățile pe scena mondială; subliniază necesitatea de a pune la dispoziția Uniunii instrumentele financiare necesare în vederea unei reacții consecvente și adecvate la provocările globale neprevăzute și subliniază, în special, că bugetul programat pentru PESC pentru 2011 s-ar putea să se dovedească subestimat; regretă că orice creștere peste pachetul anual programat ar plasa o presiune suplimentară asupra rubricii 4; |
| --- | --- |

55.

reamintește presiunea constantă, aproape insuportabilă, asupra finanțării activităților UE ca actor global, cu o marjă de manevră limitată între marje financiare scăzute, crize imprevizibile și din ce în ce mai dese în țările terțe și dorința de a-și afirma prioritățile și responsabilitățile pe scena mondială; subliniază necesitatea de a pune la dispoziția Uniunii instrumentele financiare necesare în vederea unei reacții consecvente și adecvate la provocările globale neprevăzute și subliniază, în special, că bugetul programat pentru PESC pentru 2011 s-ar putea să se dovedească subestimat; regretă că orice creștere peste pachetul anual programat ar plasa o presiune suplimentară asupra rubricii 4;

| 56. | subliniază necesitatea unei revizuiri a Acordului interinstituțional din 2006 privind disciplina bugetară cu privire la prerogativele Parlamentului în materie de buget al PESC/PESA în temeiul Tratatului de la Lisabona, inclusiv necesitatea unor noi reglementări cu privire la utilizarea flexibilă a bugetului PESC pentru misiunile civile în contextul PESA și nevoia unei transparențe complete a operațiunilor militare de gestionare a crizelor, îndeosebi în ceea ce privește utilizarea fondurilor de lansare; |
| --- | --- |

56.

subliniază necesitatea unei revizuiri a Acordului interinstituțional din 2006 privind disciplina bugetară cu privire la prerogativele Parlamentului în materie de buget al PESC/PESA în temeiul Tratatului de la Lisabona, inclusiv necesitatea unor noi reglementări cu privire la utilizarea flexibilă a bugetului PESC pentru misiunile civile în contextul PESA și nevoia unei transparențe complete a operațiunilor militare de gestionare a crizelor, îndeosebi în ceea ce privește utilizarea fondurilor de lansare;

| 57. | subliniază că, în urma unui buget rectificativ pentru 2010, 2011 va fi primul an complet de funcționare a Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE); intenționează să ofere SEAE mijloacele administrative necesare pentru a-și îndeplini misiunea, îndeosebi în ceea ce privește capacitățile civile de gestionare a crizelor, dar reamintește că, în temeiul tratatului și în conformitate cu intenția comună de a spori implicarea PE în configurarea și gestionarea relațiilor externe ale UE, își va exercita pe deplin funcția de control asupra bugetului și de control bugetar asupra SEAE; reamintește că trebuie asigurată o transparență bugetară completă în ceea ce privește planul de creare a serviciului; subliniază că, prin eliminarea suprapunerilor inutile, noul serviciu ar trebui să conducă la economii de scară; subliniază, în același timp, că delegațiile UE la organizațiile multilaterale trebuie să dispună de personal adecvat; |
| --- | --- |

57.

subliniază că, în urma unui buget rectificativ pentru 2010, 2011 va fi primul an complet de funcționare a Serviciului european pentru acțiune externă (SEAE); intenționează să ofere SEAE mijloacele administrative necesare pentru a-și îndeplini misiunea, îndeosebi în ceea ce privește capacitățile civile de gestionare a crizelor, dar reamintește că, în temeiul tratatului și în conformitate cu intenția comună de a spori implicarea PE în configurarea și gestionarea relațiilor externe ale UE, își va exercita pe deplin funcția de control asupra bugetului și de control bugetar asupra SEAE; reamintește că trebuie asigurată o transparență bugetară completă în ceea ce privește planul de creare a serviciului; subliniază că, prin eliminarea suprapunerilor inutile, noul serviciu ar trebui să conducă la economii de scară; subliniază, în același timp, că delegațiile UE la organizațiile multilaterale trebuie să dispună de personal adecvat;

| 58. | își exprimă îngrijorarea față de lipsa de informații privind finanțarea angajamentelor UE de a sprijini țările în curs de dezvoltare în efortul lor de a combate schimbările climatice și reamintește că acest angajament nu a fost prevăzut în CFM; subliniază ferm că finanțarea acestor măsuri ar trebui să fie suplimentară în raport cu actualele fonduri alocate asistenței oficiale pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

58.

își exprimă îngrijorarea față de lipsa de informații privind finanțarea angajamentelor UE de a sprijini țările în curs de dezvoltare în efortul lor de a combate schimbările climatice și reamintește că acest angajament nu a fost prevăzut în CFM; subliniază ferm că finanțarea acestor măsuri ar trebui să fie suplimentară în raport cu actualele fonduri alocate asistenței oficiale pentru dezvoltare;

| 59. | își reafirmă angajamentul ferm de a oferi asistență poporului haitian în cea mai mare măsură posibilă în urma cutremurului devastator care a lovit această țară; solicită Comisiei să prezinte, pe baza unei evaluări cuprinzătoare a necesităților, cel mai ambițios plan de asistență cu putință pentru Haiti; reamintește că un astfel de plan nu ar trebui să pună în pericol angajamentele asumate față de alte țări în curs de dezvoltare care sunt mai puțin avansate și ar trebui să aibă la bază noi surse de finanțare; în acest context, reamintește poziția Parlamentului European cu privire la crearea unei forțe de protecție civilă a UE și solicită încă o dată Comisiei să prezinte propuneri concrete în acest sens; |
| --- | --- |

59.

își reafirmă angajamentul ferm de a oferi asistență poporului haitian în cea mai mare măsură posibilă în urma cutremurului devastator care a lovit această țară; solicită Comisiei să prezinte, pe baza unei evaluări cuprinzătoare a necesităților, cel mai ambițios plan de asistență cu putință pentru Haiti; reamintește că un astfel de plan nu ar trebui să pună în pericol angajamentele asumate față de alte țări în curs de dezvoltare care sunt mai puțin avansate și ar trebui să aibă la bază noi surse de finanțare; în acest context, reamintește poziția Parlamentului European cu privire la crearea unei forțe de protecție civilă a UE și solicită încă o dată Comisiei să prezinte propuneri concrete în acest sens;

| 60. | subliniază faptul că UE își mobilizează în prezent toate resursele, în plus față de programele existente, pentru a sprijini eforturile de instaurare a păcii și de reconstrucție în zonele de conflict, și anume Georgia, Afganistan, Orientul Mijlociu și Africa Subsahariană, și că apreciază drept inacceptabilă ideea de a schimba prioritățile existente cu altele noi; |
| --- | --- |

60.

subliniază faptul că UE își mobilizează în prezent toate resursele, în plus față de programele existente, pentru a sprijini eforturile de instaurare a păcii și de reconstrucție în zonele de conflict, și anume Georgia, Afganistan, Orientul Mijlociu și Africa Subsahariană, și că apreciază drept inacceptabilă ideea de a schimba prioritățile existente cu altele noi;

| 61. | reamintește importanța unei finanțări adecvate pentru stabilizarea regiunii Balcanilor de Vest și pentru integrarea sa treptată în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

61.

reamintește importanța unei finanțări adecvate pentru stabilizarea regiunii Balcanilor de Vest și pentru integrarea sa treptată în Uniunea Europeană;

| 62. | subliniază că Parteneriatul estic, componentă a politicii de vecinătate, are o foarte mare însemnătate pentru UE și își reiterează sprijinul pentru cadrul propus; consideră că este la fel de importantă asigurarea unui pachet financiar corespunzător care să reflecte angajamentul UE față de vecinii săi din sud; |
| --- | --- |

62.

subliniază că Parteneriatul estic, componentă a politicii de vecinătate, are o foarte mare însemnătate pentru UE și își reiterează sprijinul pentru cadrul propus; consideră că este la fel de importantă asigurarea unui pachet financiar corespunzător care să reflecte angajamentul UE față de vecinii săi din sud;

| 63. | reamintește că problema finanțării „măsurilor referitoare la comerțul cu banane”, în urma Acordului de la Geneva privind comerțul cu banane, nu a fost soluționată în cursul concilierii bugetare pentru bugetul pe 2010; își exprimă opoziția fermă față de propunerea de a utiliza marjele de la rubrica 4 pentru această finanțare (25 de milioane EUR pe an), care nu a fost prevăzută în CFM, și consideră că acest post necesită o soluție de finanțare multianuală adecvată; |
| --- | --- |

63.

reamintește că problema finanțării „măsurilor referitoare la comerțul cu banane”, în urma Acordului de la Geneva privind comerțul cu banane, nu a fost soluționată în cursul concilierii bugetare pentru bugetul pe 2010; își exprimă opoziția fermă față de propunerea de a utiliza marjele de la rubrica 4 pentru această finanțare (25 de milioane EUR pe an), care nu a fost prevăzută în CFM, și consideră că acest post necesită o soluție de finanțare multianuală adecvată;

Rubrica 5

| 64. | intenționează, în spiritul unei folosiri eficiente și eficace a fondurilor UE, să evalueze cu atenție situația acestei rubrici după furnizarea mai multor informații cu privire la cererile efective ale Comisiei, la ratele de creștere existente și la marja generală de manevră în limitele CFM; |
| --- | --- |

64.

intenționează, în spiritul unei folosiri eficiente și eficace a fondurilor UE, să evalueze cu atenție situația acestei rubrici după furnizarea mai multor informații cu privire la cererile efective ale Comisiei, la ratele de creștere existente și la marja generală de manevră în limitele CFM;

| 65. | subliniază necesitatea de a adopta o atitudine transparentă și de perspectivă în privința mai multor chestiuni cu implicații financiare majore, cum ar fi nevoile în materie de personal, pensiile, o politică imobiliară rentabilă și eficientă din punctul de vedere al energiei, politica de externalizare, precum și funcțiile și tendințele administrative în raport cu cele operaționale; |
| --- | --- |

65.

subliniază necesitatea de a adopta o atitudine transparentă și de perspectivă în privința mai multor chestiuni cu implicații financiare majore, cum ar fi nevoile în materie de personal, pensiile, o politică imobiliară rentabilă și eficientă din punctul de vedere al energiei, politica de externalizare, precum și funcțiile și tendințele administrative în raport cu cele operaționale;

| 66. | subliniază că, în ceea ce privește salariile și pensiile, majorarea adoptată de Consiliu în decembrie 2009 a fost de 1,85 %, adică doar jumătate din procentajul rezultat în urma aplicării „metodei” și că, în funcție de rezultatul acțiunii în instanță introduse de Comisie și de Parlamentul European, diferența, cu efect retroactiv, ar putea să se ridice la aproximativ 135 de milioane EUR pentru toate instituțiile; |
| --- | --- |

66.

subliniază că, în ceea ce privește salariile și pensiile, majorarea adoptată de Consiliu în decembrie 2009 a fost de 1,85 %, adică doar jumătate din procentajul rezultat în urma aplicării „metodei” și că, în funcție de rezultatul acțiunii în instanță introduse de Comisie și de Parlamentul European, diferența, cu efect retroactiv, ar putea să se ridice la aproximativ 135 de milioane EUR pentru toate instituțiile;

| 67. | reamintește că, deși previziunile de creștere pentru 2010 ale Comisiei s-au limitat la 0,9 %, acestea nu au inclus o serie de sectoare administrative care sunt de fapt finanțate în afara acestei rubrici, cum ar fi liniile pentru sprijin administrativ și tehnic (fostele linii BA), agențiile executive (în afara agențiilor de cercetare) și cheltuielile administrative pentru agențiile descentralizate și cercetarea directă și indirectă; solicită Comisiei să își expună punctul de vedere cu privire la criteriile care se vor aplica pentru a defini cheltuielile administrative totale și să continue să furnizeze o descriere clară a domeniilor care nu se încadrează în rubrica 5; solicită includerea tuturor cheltuielilor administrative în rubrica 5; |
| --- | --- |

67.

reamintește că, deși previziunile de creștere pentru 2010 ale Comisiei s-au limitat la 0,9 %, acestea nu au inclus o serie de sectoare administrative care sunt de fapt finanțate în afara acestei rubrici, cum ar fi liniile pentru sprijin administrativ și tehnic (fostele linii BA), agențiile executive (în afara agențiilor de cercetare) și cheltuielile administrative pentru agențiile descentralizate și cercetarea directă și indirectă; solicită Comisiei să își expună punctul de vedere cu privire la criteriile care se vor aplica pentru a defini cheltuielile administrative totale și să continue să furnizeze o descriere clară a domeniilor care nu se încadrează în rubrica 5; solicită includerea tuturor cheltuielilor administrative în rubrica 5;

| 68. | invită Comisia să prezinte o actualizare a „raportului de monitorizare” în vederea unei analize clare și a unei monitorizări a necesităților în materie de personal; |
| --- | --- |

68.

invită Comisia să prezinte o actualizare a „raportului de monitorizare” în vederea unei analize clare și a unei monitorizări a necesităților în materie de personal;

Agenții descentralizate

| 69. | încurajează Comisia să continue politica urmată în recentele exerciții bugetare în ceea ce privește finanțarea agențiilor descentralizate, în special luând în considerare excedentele rezultate din execuția bugetelor lor, atunci când decide asupra subvențiilor care vor fi propuse; insistă totuși ca agențiile ce depind într-o oarecare măsură de veniturile provenind din onorarii să poată utiliza în continuare pe scară largă instrumentul veniturilor alocate pentru a dispune de flexibilitatea bugetară de care au nevoie; salută prezentarea transparentă a subvențiilor anuale solicitate într-un document de lucru privind organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul(CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului, care însoțește proiectul de buget al Comisiei; |
| --- | --- |

69.

încurajează Comisia să continue politica urmată în recentele exerciții bugetare în ceea ce privește finanțarea agențiilor descentralizate, în special luând în considerare excedentele rezultate din execuția bugetelor lor, atunci când decide asupra subvențiilor care vor fi propuse; insistă totuși ca agențiile ce depind într-o oarecare măsură de veniturile provenind din onorarii să poată utiliza în continuare pe scară largă instrumentul veniturilor alocate pentru a dispune de flexibilitatea bugetară de care au nevoie; salută prezentarea transparentă a subvențiilor anuale solicitate într-un document de lucru privind organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul(CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului, care însoțește proiectul de buget al Comisiei;

| 70. | speră în reluarea promptă a activităților grupului de lucru interinstituțional privind agențiile descentralizate și își reafirmă speranța ca acest grup să reușească să prezinte concluzii operative care să permită instituțiilor să se pună de acord asupra unei abordări comune privind instituirea, gestionarea și finanțarea agențiilor descentralizate, precum și privind locul lor în peisajul instituțional al Uniunii; |
| --- | --- |

70.

speră în reluarea promptă a activităților grupului de lucru interinstituțional privind agențiile descentralizate și își reafirmă speranța ca acest grup să reușească să prezinte concluzii operative care să permită instituțiilor să se pună de acord asupra unei abordări comune privind instituirea, gestionarea și finanțarea agențiilor descentralizate, precum și privind locul lor în peisajul instituțional al Uniunii;

Procedura de adoptare a bugetului pentru exercițiul financiar 2011

| 71. | subliniază că procedura bugetară pentru adoptarea bugetului pentru exercițiul financiar 2011 va fi prima ce se va desfășura în întregime în temeiul noilor norme stabilite prin Tratatul de la Lisabona; reamintește că Parlamentul European, Consiliul și Comisia au convenit asupra dispozițiilor tranzitorii aplicabile procedurii bugetare după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (4), care ar trebui să se aplice până la intrarea în vigoare a documentelor juridice necesare care prevăd procedura de urmat (noul regulament privind CFM, Regulamentul financiar revizuit și un posibil nou acord interinstituțional); |
| --- | --- |

71.

subliniază că procedura bugetară pentru adoptarea bugetului pentru exercițiul financiar 2011 va fi prima ce se va desfășura în întregime în temeiul noilor norme stabilite prin Tratatul de la Lisabona; reamintește că Parlamentul European, Consiliul și Comisia au convenit asupra dispozițiilor tranzitorii aplicabile procedurii bugetare după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (4), care ar trebui să se aplice până la intrarea în vigoare a documentelor juridice necesare care prevăd procedura de urmat (noul regulament privind CFM, Regulamentul financiar revizuit și un posibil nou acord interinstituțional);

| 72. | consideră că este necesar, în vederea asigurării derulării adecvate a procedurii bugetare pentru 2010, ca Parlamentul European, Consiliul și Comisia să convină asupra principiilor și modalităților legate de organizarea, pregătirea și funcționarea comitetului de conciliere, astfel cum se prevede la alineatul (7) din declarația comună menționată anterior; subliniază că aceste principii trebuie să se conformeze principiilor definite în rezoluția sa referitoare la aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona (5), precum și în rezoluția sa referitoare la orientările procedurale tranzitorii în domeniul bugetar în perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (6); încredințează Comisiei pentru bugete sarcina de a negocia aceste principii cu Consiliul și cu Comisia; |
| --- | --- |

72.

consideră că este necesar, în vederea asigurării derulării adecvate a procedurii bugetare pentru 2010, ca Parlamentul European, Consiliul și Comisia să convină asupra principiilor și modalităților legate de organizarea, pregătirea și funcționarea comitetului de conciliere, astfel cum se prevede la alineatul (7) din declarația comună menționată anterior; subliniază că aceste principii trebuie să se conformeze principiilor definite în rezoluția sa referitoare la aspectele financiare ale Tratatului de la Lisabona (5), precum și în rezoluția sa referitoare la orientările procedurale tranzitorii în domeniul bugetar în perspectiva intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (6); încredințează Comisiei pentru bugete sarcina de a negocia aceste principii cu Consiliul și cu Comisia;

*

* *

| 73. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și Curții de Conturi. |
| --- | --- |

73.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului și Curții de Conturi.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  COM(2009)0647 final.

(3)  Reamintim că acest program specific face obiectul rubricii 1a.

(4)  A se vedea anexa 5 la Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2009 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010 modificat de Consiliu (toate secțiunile).

(5)  Rezoluția din 7 mai 2009.

(6)  Rezoluția din 12 noiembrie 2009.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/20

---

Joi, 25 martie 2010Orientări bugetare: 2011 - Secțiunile I, II și IV-IX

P7_TA(2010)0087

Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 privind orientările referitoare la procedura bugetară 2011, Secțiunea I - Parlamentul European, Secțiunea II - Consiliul, Secțiunea IV - Curtea de Justiție, Secțiunea V - Curtea de Conturi, Secțiunea VI - Comitetul Economic și Social European, Secțiunea VII - Comitetul Regiunilor, Secțiunea VIII - Ombudsmanul European, Secțiunea IX - Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (2010/2003(BUD))

2011/C 4 E/04

Parlamentul European,

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1),

având în vedere Decizia 2007/436/CE, Euratom a Consiliului din 7 iunie 2007 privind sistemul de resurse proprii al Comunităților Europene (2),

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (3),

având în vedere al cincilea raport al secretarilor generali ai instituțiilor privind evoluția rubricii 5 din perspectivele financiare, în forma revizuită în toamna anului 2009,

având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2008, însoțit de răspunsurile instituțiilor (4),

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0036/2010),

| A. | întrucât, în această etapă a procedurii anuale, Parlamentul European așteaptă estimările celorlalte instituții, precum și propunerile Biroului său pentru bugetul 2011; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în această etapă a procedurii anuale, Parlamentul European așteaptă estimările celorlalte instituții, precum și propunerile Biroului său pentru bugetul 2011;

| B. | întrucât este util să se continue exercițiul-pilot pentru consolidarea cooperării și a relațiilor dintre Birou și Comisia pentru bugete pentru un al treilea an, pe parcursul procedurii bugetare 2011; |
| --- | --- |

B.

întrucât este util să se continue exercițiul-pilot pentru consolidarea cooperării și a relațiilor dintre Birou și Comisia pentru bugete pentru un al treilea an, pe parcursul procedurii bugetare 2011;

| C. | întrucât plafonul rubricii 5 în 2011 este 8 415 000 000 EUR (reprezentând o majorare cu 327 000 000 EUR sau cu 4 % față de 2010, inclusiv 2 % pentru inflație); |
| --- | --- |

C.

întrucât plafonul rubricii 5 în 2011 este 8 415 000 000 EUR (reprezentând o majorare cu 327 000 000 EUR sau cu 4 % față de 2010, inclusiv 2 % pentru inflație);

| D. | întrucât bugetul Parlamentului European pentru 2010 se ridică la 1 607 363 235 EUR, reprezentând 19,87 % din cuantumul rubricii 5 pentru acest exercițiu, înainte de revizuirea CFM 2007-2013 care a coborât plafonul rubricii 5 cu 126 000 000 EUR pentru a contribui la finanțarea Planului european de redresare economică, și 20,19 % după această revizuire; |
| --- | --- |

D.

întrucât bugetul Parlamentului European pentru 2010 se ridică la 1 607 363 235 EUR, reprezentând 19,87 % din cuantumul rubricii 5 pentru acest exercițiu, înainte de revizuirea CFM 2007-2013 care a coborât plafonul rubricii 5 cu 126 000 000 EUR pentru a contribui la finanțarea Planului european de redresare economică, și 20,19 % după această revizuire;

| E. | întrucât trebuie să se țină seama de modul în care au evoluat cotele alocate fiecărei instituții din cheltuielile de la rubrica 5 și de diferitele cauze ale modificărilor semnificative, cum ar fi intrarea în vigoare a diferitelor tratate (care a generat sporirea numărului de deputați și/sau sporirea sarcinilor și competențelor diferitelor instituții), extinderea UE, precum și alte decizii care implicau majorări semnificative ale cheltuielilor, care nu au fost prevăzute în momentul adoptării cadrului financiar; |
| --- | --- |

E.

întrucât trebuie să se țină seama de modul în care au evoluat cotele alocate fiecărei instituții din cheltuielile de la rubrica 5 și de diferitele cauze ale modificărilor semnificative, cum ar fi intrarea în vigoare a diferitelor tratate (care a generat sporirea numărului de deputați și/sau sporirea sarcinilor și competențelor diferitelor instituții), extinderea UE, precum și alte decizii care implicau majorări semnificative ale cheltuielilor, care nu au fost prevăzute în momentul adoptării cadrului financiar;

| F. | întrucât intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona va avea, într-un grad diferit, implicații financiare pentru toate instituțiile, a căror amploare totală este încă necunoscută; |
| --- | --- |

F.

întrucât intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona va avea, într-un grad diferit, implicații financiare pentru toate instituțiile, a căror amploare totală este încă necunoscută;

| G. | întrucât este esențial să se monitorizeze atent situația rubricii 5 pe parcursul execuției bugetului 2010 și în perioada premergătoare adoptării bugetului 2011; |
| --- | --- |

G.

întrucât este esențial să se monitorizeze atent situația rubricii 5 pe parcursul execuției bugetului 2010 și în perioada premergătoare adoptării bugetului 2011;

| H. | întrucât ar trebui să se acorde o atenție deosebită impactului financiar în ceea ce privește sistemele de pensii, tendințele de evoluție a speranței de viață și a vârstei de pensionare, recrutarea personalului și alte aspecte legate de dispozițiile statutare, precum și nevoii de a asigura sustenabilitatea pe termen lung, |
| --- | --- |

H.

întrucât ar trebui să se acorde o atenție deosebită impactului financiar în ceea ce privește sistemele de pensii, tendințele de evoluție a speranței de viață și a vârstei de pensionare, recrutarea personalului și alte aspecte legate de dispozițiile statutare, precum și nevoii de a asigura sustenabilitatea pe termen lung,

Cadru general

| 1. | subliniază că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, mai ales introducerea unei singure lecturi a bugetului de către fiecare dintre cele două componente ale autorității bugetare, urmată de o reuniune de conciliere pentru a adopta bugetul final, va necesita intensificarea suplimentară a cooperării și a dialogului dintre toate instituțiile pe parcursul întregii proceduri, inclusiv prezentarea de estimări realiste în timp util; |
| --- | --- |

1.

subliniază că intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, mai ales introducerea unei singure lecturi a bugetului de către fiecare dintre cele două componente ale autorității bugetare, urmată de o reuniune de conciliere pentru a adopta bugetul final, va necesita intensificarea suplimentară a cooperării și a dialogului dintre toate instituțiile pe parcursul întregii proceduri, inclusiv prezentarea de estimări realiste în timp util;

| 2. | subliniază că circumstanțele în care vor fi adoptate bugetele 2010 și 2011 sunt excepționale și reprezintă o provocare deosebită întrucât, pe de o parte, punerea în aplicare cu succes a Tratatului de la Lisabona este o prioritate de prim rang care va constitui și o provocare financiară, în timp ce, pe de altă parte, efectele crizei financiare își fac încă simțită prezența pe deplin în multe state membre, dând naștere unei dileme politice la nivelul UE; reamintește, în acest sens, că bugetul UE reprezintă mai puțin de 2,5 % din totalul cheltuielilor publice ale UE; în plus, constată că, prin urmare, rubrica 5 a bugetului UE reprezintă 0,14 % din cheltuielile publice la nivelul UE; |
| --- | --- |

2.

subliniază că circumstanțele în care vor fi adoptate bugetele 2010 și 2011 sunt excepționale și reprezintă o provocare deosebită întrucât, pe de o parte, punerea în aplicare cu succes a Tratatului de la Lisabona este o prioritate de prim rang care va constitui și o provocare financiară, în timp ce, pe de altă parte, efectele crizei financiare își fac încă simțită prezența pe deplin în multe state membre, dând naștere unei dileme politice la nivelul UE; reamintește, în acest sens, că bugetul UE reprezintă mai puțin de 2,5 % din totalul cheltuielilor publice ale UE; în plus, constată că, prin urmare, rubrica 5 a bugetului UE reprezintă 0,14 % din cheltuielile publice la nivelul UE;

| 3. | subliniază situația dificilă în ceea ce privește plafonul cheltuielilor de la rubrica 5 pentru 2011 și este conștient de faptul că instituțiile pot întâmpina probleme în găsirea unui echilibru între asigurarea finanțării pentru toate necesitățile, pe de o parte, și menținerea disciplinei bugetare și restrângerea cheltuielilor pentru a se conforma cadrului financiar multianual, pe de altă parte; observă că o serie de domenii administrative sunt finanțate în afara rubricii 5; cere includerea tuturor cheltuielilor administrative în această rubrică și revizuirea corespunzătoare a plafonului; |
| --- | --- |

3.

subliniază situația dificilă în ceea ce privește plafonul cheltuielilor de la rubrica 5 pentru 2011 și este conștient de faptul că instituțiile pot întâmpina probleme în găsirea unui echilibru între asigurarea finanțării pentru toate necesitățile, pe de o parte, și menținerea disciplinei bugetare și restrângerea cheltuielilor pentru a se conforma cadrului financiar multianual, pe de altă parte; observă că o serie de domenii administrative sunt finanțate în afara rubricii 5; cere includerea tuturor cheltuielilor administrative în această rubrică și revizuirea corespunzătoare a plafonului;

| 4. | insistă, așadar, ca evoluțiile să fie monitorizate îndeaproape înaintea adoptării finale a deciziilor; își reafirmă convingerea că va fi necesar să se stabilească priorități și că activitățile de bază ar trebui să ocupe un loc prioritar; |
| --- | --- |

4.

insistă, așadar, ca evoluțiile să fie monitorizate îndeaproape înaintea adoptării finale a deciziilor; își reafirmă convingerea că va fi necesar să se stabilească priorități și că activitățile de bază ar trebui să ocupe un loc prioritar;

| 5. | își reafirmă convingerea că este esențial să existe cooperare la nivel interinstituțional pentru a face schimb de bune practici și a explora în continuare posibilitățile de ameliorare a eficacității și eficienței și, în măsura posibilului și dacă este cazul, pentru a identifica modalități de economisire și de partajare a resurselor mai eficiente; consideră că ar putea fi obținute beneficii și prin extinderea acestui concept la alte domenii care nu au fost examinate din această perspectivă până în prezent, precum EMAS, politicile de combatere a discriminării și munca la distanță; propune să fie analizate în continuare posibilitățile de utilizare a programelor informatice cu sursă deschisă și cu garanții suficiente, pe baza unor criterii de fezabilitate clar definite și ținând seama atât de costurile și beneficiile directe, cât și de cele indirecte; subliniază că ar trebui să se depună în continuare eforturi în anumite domenii supuse deja examinării, cum ar fi, spre exemplu, capacitatea de traducere și recrutarea personalului (EPSO), pe baza necesităților reale sau justificate; |
| --- | --- |

5.

își reafirmă convingerea că este esențial să existe cooperare la nivel interinstituțional pentru a face schimb de bune practici și a explora în continuare posibilitățile de ameliorare a eficacității și eficienței și, în măsura posibilului și dacă este cazul, pentru a identifica modalități de economisire și de partajare a resurselor mai eficiente; consideră că ar putea fi obținute beneficii și prin extinderea acestui concept la alte domenii care nu au fost examinate din această perspectivă până în prezent, precum EMAS, politicile de combatere a discriminării și munca la distanță; propune să fie analizate în continuare posibilitățile de utilizare a programelor informatice cu sursă deschisă și cu garanții suficiente, pe baza unor criterii de fezabilitate clar definite și ținând seama atât de costurile și beneficiile directe, cât și de cele indirecte; subliniază că ar trebui să se depună în continuare eforturi în anumite domenii supuse deja examinării, cum ar fi, spre exemplu, capacitatea de traducere și recrutarea personalului (EPSO), pe baza necesităților reale sau justificate;

| 6. | reafirmă, în special, importanța consolidării cooperării interinstituționale în domeniul politicii imobiliare; invită și celelalte instituții UE să elaboreze strategii imobiliare pe termen mediu și lung, care să includă obiectivele stabilite în prezenta rezoluție; subliniază că este necesar ca informațiile pentru luarea deciziilor să fie primite în timp util în conformitate cu procedura stabilită la articolul 179 din Regulamentul financiar, care „ar trebui să includă evaluări ale necesităților și analize costuri-beneficii pentru diferitele alternative, cu evidențierea opțiunilor de închiriere sau de cumpărare, precum și informații transparente cu privire la posibilitățile de finanțare alternative, consecințele financiare pe termen lung și compatibilitatea cu cadrul financiar multianual” (Anexa 2 la Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2009 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010 modificat de Consiliu) (5); în acest sens, cooperarea cu alte instituții în cadrul eforturilor de armonizare a acestor informații pentru a permite compararea lucrărilor de construcție a spațiilor și compararea costurilor ar trebui considerată un aspect-cheie; subliniază necesitatea unui raport specific și a eventualelor recomandări privind costurile nejustificat de ridicate pentru întreținere, renovare și achiziție; |
| --- | --- |

6.

reafirmă, în special, importanța consolidării cooperării interinstituționale în domeniul politicii imobiliare; invită și celelalte instituții UE să elaboreze strategii imobiliare pe termen mediu și lung, care să includă obiectivele stabilite în prezenta rezoluție; subliniază că este necesar ca informațiile pentru luarea deciziilor să fie primite în timp util în conformitate cu procedura stabilită la articolul 179 din Regulamentul financiar, care „ar trebui să includă evaluări ale necesităților și analize costuri-beneficii pentru diferitele alternative, cu evidențierea opțiunilor de închiriere sau de cumpărare, precum și informații transparente cu privire la posibilitățile de finanțare alternative, consecințele financiare pe termen lung și compatibilitatea cu cadrul financiar multianual” (Anexa 2 la Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2009 privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010 modificat de Consiliu) (5); în acest sens, cooperarea cu alte instituții în cadrul eforturilor de armonizare a acestor informații pentru a permite compararea lucrărilor de construcție a spațiilor și compararea costurilor ar trebui considerată un aspect-cheie; subliniază necesitatea unui raport specific și a eventualelor recomandări privind costurile nejustificat de ridicate pentru întreținere, renovare și achiziție;

| 7. | subliniază că, în ceea ce privește ajustarea salariilor personalului și cauza aflată în curs de judecare, costurile suplimentare pentru toate instituțiile ar putea fi estimate la aproximativ 135 de milioane EUR (pentru perioada cuprinsă între iulie 2009 și 31 decembrie 2010) în cazul în care Curtea ar adopta o hotărâre în favoarea Comisiei; constată că pronunțarea acestei hotărâri este așteptată în 2010, dar nu exclude posibilitatea amânării acesteia până în 2011; |
| --- | --- |

7.

subliniază că, în ceea ce privește ajustarea salariilor personalului și cauza aflată în curs de judecare, costurile suplimentare pentru toate instituțiile ar putea fi estimate la aproximativ 135 de milioane EUR (pentru perioada cuprinsă între iulie 2009 și 31 decembrie 2010) în cazul în care Curtea ar adopta o hotărâre în favoarea Comisiei; constată că pronunțarea acestei hotărâri este așteptată în 2010, dar nu exclude posibilitatea amânării acesteia până în 2011;

Parlamentul European

| 8. | subliniază provocarea fundamentală de a gestiona un număr de necunoscute în ceea ce privește bugetul 2011, astfel cum se indică mai jos, ceea ce va face extrem de dificile previziunile precise și stabilirea bugetului până în etapele foarte avansate ale procedurii, când aceste date vor deveni mai clare; solicită ca organele competente ale PE și administrația să prezinte, în timp util, o serie de scenarii de bază care să faciliteze adoptarea deciziilor politice finale prin intermediul unei mai bune înțelegeri a consecințelor financiare aferente acestora; |
| --- | --- |

8.

subliniază provocarea fundamentală de a gestiona un număr de necunoscute în ceea ce privește bugetul 2011, astfel cum se indică mai jos, ceea ce va face extrem de dificile previziunile precise și stabilirea bugetului până în etapele foarte avansate ale procedurii, când aceste date vor deveni mai clare; solicită ca organele competente ale PE și administrația să prezinte, în timp util, o serie de scenarii de bază care să faciliteze adoptarea deciziilor politice finale prin intermediul unei mai bune înțelegeri a consecințelor financiare aferente acestora;

| 9. | reamintește că obiectivul scrisorii rectificative prezentate în septembrie de către Birou Comisiei pentru bugete este de a ține seama de nevoile neprevăzute în momentul în care au fost întocmite estimările și subliniază că scrisoarea menționată nu ar trebui privită ca o posibilitate de revizuire a estimărilor convenite anterior; invită Biroul să prezinte, în cadrul estimărilor, solicitări realiste; este pregătit să examineze propunerile Biroului exclusiv pe baza necesităților și dând dovadă de prudență, pentru a asigura o funcționare adecvată și eficientă a instituției; |
| --- | --- |

9.

reamintește că obiectivul scrisorii rectificative prezentate în septembrie de către Birou Comisiei pentru bugete este de a ține seama de nevoile neprevăzute în momentul în care au fost întocmite estimările și subliniază că scrisoarea menționată nu ar trebui privită ca o posibilitate de revizuire a estimărilor convenite anterior; invită Biroul să prezinte, în cadrul estimărilor, solicitări realiste; este pregătit să examineze propunerile Biroului exclusiv pe baza necesităților și dând dovadă de prudență, pentru a asigura o funcționare adecvată și eficientă a instituției;

| 10. | subliniază că excelența legislativă este prioritatea Parlamentului și atrage atenția asupra necesității de a oferi instituției mijloacele necesare pentru realizarea acesteia; |
| --- | --- |

10.

subliniază că excelența legislativă este prioritatea Parlamentului și atrage atenția asupra necesității de a oferi instituției mijloacele necesare pentru realizarea acesteia;

| 11. | subliniază necesitatea unui sistem de gestionare a cunoștințelor pe deplin integrat; reamintește nevoia de a se organiza o prezentare în cadrul Comisiei pentru bugete cu privire la multitudinea de surse/sisteme de informații care se află la dispoziția deputaților și de a se primi informațiile solicitate privind stadiul de desfășurare al „sistemului de gestionare a cunoștințelor”, astfel cum s-a convenit în cadrul concilierii din 15 septembrie 2009 dintre Birou și Comisia pentru bugete; consideră că un astfel de sistem ar trebui să fie ușor accesibil prin intermediul internetului; subliniază necesitatea de a se analiza modalitatea în care aceste informații ar trebui puse la dispoziția cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

11.

subliniază necesitatea unui sistem de gestionare a cunoștințelor pe deplin integrat; reamintește nevoia de a se organiza o prezentare în cadrul Comisiei pentru bugete cu privire la multitudinea de surse/sisteme de informații care se află la dispoziția deputaților și de a se primi informațiile solicitate privind stadiul de desfășurare al „sistemului de gestionare a cunoștințelor”, astfel cum s-a convenit în cadrul concilierii din 15 septembrie 2009 dintre Birou și Comisia pentru bugete; consideră că un astfel de sistem ar trebui să fie ușor accesibil prin intermediul internetului; subliniază necesitatea de a se analiza modalitatea în care aceste informații ar trebui puse la dispoziția cetățenilor europeni;

| 12. | ar dori să se facă o analiză a canalului TV al Parlamentului, difuzat prin internet, Europarl TV; solicită, în special, informații privind numărul spectatorilor, precum și răspândirea lor geografică și segmentul de vârstă cuprins, pentru a evalua dacă obiectivele acestui instrument au fost realizate în ceea ce privește diseminarea informațiilor transmise, precum și calitatea și cantitatea acestora; |
| --- | --- |

12.

ar dori să se facă o analiză a canalului TV al Parlamentului, difuzat prin internet, Europarl TV; solicită, în special, informații privind numărul spectatorilor, precum și răspândirea lor geografică și segmentul de vârstă cuprins, pentru a evalua dacă obiectivele acestui instrument au fost realizate în ceea ce privește diseminarea informațiilor transmise, precum și calitatea și cantitatea acestora;

| 13. | consideră că măsurile de asigurare a funcționării eficiente a Tratatului de la Lisabona reprezintă o prioritate de prim rang pentru bugetul 2011 și că acest lucru va necesita o gestionare cât mai bună cu putință a resurselor disponibile, pentru a garanta succesul exercițiului; |
| --- | --- |

13.

consideră că măsurile de asigurare a funcționării eficiente a Tratatului de la Lisabona reprezintă o prioritate de prim rang pentru bugetul 2011 și că acest lucru va necesita o gestionare cât mai bună cu putință a resurselor disponibile, pentru a garanta succesul exercițiului;

| 14. | subliniază că măsurile suplimentare în acest sens ar trebui totuși să fie evaluate în contextul bugetului general și al cadrului mai extins al perspectivelor financiare; consideră că ar putea fi utilă o analiză a cotelor-parte aferente fiecărei instituții în parte, astfel cum au evoluat în timp, inclusiv a oricăror evoluții semnificative care ar fi putut justifica modificarea respectivelor cote-parte; |
| --- | --- |

14.

subliniază că măsurile suplimentare în acest sens ar trebui totuși să fie evaluate în contextul bugetului general și al cadrului mai extins al perspectivelor financiare; consideră că ar putea fi utilă o analiză a cotelor-parte aferente fiecărei instituții în parte, astfel cum au evoluat în timp, inclusiv a oricăror evoluții semnificative care ar fi putut justifica modificarea respectivelor cote-parte;

| 15. | subliniază faptul că, din 2006, Parlamentul a trebuit să includă cheltuieli neprevăzute în declarația sa autoimpusă din 1988, cum ar fi Statutul deputaților și cheltuielile directe și indirecte legate de noul rol ce îi revine în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona; subliniază necesitatea unei discuții deschise și aprofundate privind pragul actual autoimpus de 20 %, care se aplică bugetului Parlamentului European; consideră că Biroul și Comisia pentru bugete ar trebui să coopereze în vederea reevaluării acestei limite înainte de deschiderea unui dialog interinstituțional pe acest subiect; consideră că, pe baza sumelor de referință din CFM, negociate în 2006 și aflate în vigoare din 2007, cheltuielile sale ar trebui să se înscrie în tradiționala limită de 20 %, luând în considerare nevoile celorlalte instituții și marja disponibilă; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că, din 2006, Parlamentul a trebuit să includă cheltuieli neprevăzute în declarația sa autoimpusă din 1988, cum ar fi Statutul deputaților și cheltuielile directe și indirecte legate de noul rol ce îi revine în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona; subliniază necesitatea unei discuții deschise și aprofundate privind pragul actual autoimpus de 20 %, care se aplică bugetului Parlamentului European; consideră că Biroul și Comisia pentru bugete ar trebui să coopereze în vederea reevaluării acestei limite înainte de deschiderea unui dialog interinstituțional pe acest subiect; consideră că, pe baza sumelor de referință din CFM, negociate în 2006 și aflate în vigoare din 2007, cheltuielile sale ar trebui să se înscrie în tradiționala limită de 20 %, luând în considerare nevoile celorlalte instituții și marja disponibilă;

| 16. | nu poate decât să sublinieze încă o dată principiul fundamental potrivit căruia toți deputații ar trebui să beneficieze în mod egal de acces la servicii complete și de calitate, care să le permită să își desfășoare activitatea, să se exprime și să primească toate documentele în limba maternă pentru a putea acționa în numele alegătorilor lor în cel mai bun mod cu putință; |
| --- | --- |

16.

nu poate decât să sublinieze încă o dată principiul fundamental potrivit căruia toți deputații ar trebui să beneficieze în mod egal de acces la servicii complete și de calitate, care să le permită să își desfășoare activitatea, să se exprime și să primească toate documentele în limba maternă pentru a putea acționa în numele alegătorilor lor în cel mai bun mod cu putință;

| 17. | așteaptă un răspuns din partea organelor abilitate cu privire la modalitatea în care conceptul unei politici bugetare cu punct de plecare zero, care face, de asemenea, distincție între costurile fixe și costurile variabile, poate fi aplicat în contextul procedurii bugetare a PE; solicită Biroului să prezinte estimări anuale ale acestor cheltuieli fixe pentru anii care corespund CFM; |
| --- | --- |

17.

așteaptă un răspuns din partea organelor abilitate cu privire la modalitatea în care conceptul unei politici bugetare cu punct de plecare zero, care face, de asemenea, distincție între costurile fixe și costurile variabile, poate fi aplicat în contextul procedurii bugetare a PE; solicită Biroului să prezinte estimări anuale ale acestor cheltuieli fixe pentru anii care corespund CFM;

| 18. | subliniază că efectul ajustării salariilor în cazul Parlamentului s-ar ridica la aproximativ 14 milioane EUR, în situația pronunțării unei hotărâri în favoarea Comisiei; nu poate afirma cu precizie, în acest stadiu, dacă acest efect se va manifesta în exercițiul 2010 sau 2011; |
| --- | --- |

18.

subliniază că efectul ajustării salariilor în cazul Parlamentului s-ar ridica la aproximativ 14 milioane EUR, în situația pronunțării unei hotărâri în favoarea Comisiei; nu poate afirma cu precizie, în acest stadiu, dacă acest efect se va manifesta în exercițiul 2010 sau 2011;

| 19. | solicită o evaluare a modului în care sunt utilizate indemnizațiile pentru asistența de secretariat și o evaluare a costurilor totale aferente majorării în curs de aprobare de către ambele ramuri ale autorității bugetare, înainte de a se examina orice alte majorări în viitor; reamintește că ar trebui să se evalueze întotdeauna efectele mai generale asupra costurilor pe care le implică noile măsuri introduse, cum ar fi, spre exemplu, adoptarea deciziilor privind efectivele de funcționari și de asistenți parlamentari acreditați, atât pentru exercițiul 2010, cât și pentru exercițiul 2011; subliniază în special că, dacă ar fi recrutați noi asistenți la Bruxelles, acest lucru ar avea un impact asupra situației spațiului de birouri, a întreținerii și securității clădirilor, a echipamentului informatic, a resurselor umane aferente sarcinilor administrative și a infrastructurii generale; consideră că prezentarea din martie a strategiei pe termen mediu în domeniul imobiliar pentru cele trei locuri de desfășurarea a activității sale este crucială; insistă asupra faptului că este necesară o planificare pe termen lung a politicii sale imobiliare în vederea asigurării durabilității bugetare; |
| --- | --- |

19.

solicită o evaluare a modului în care sunt utilizate indemnizațiile pentru asistența de secretariat și o evaluare a costurilor totale aferente majorării în curs de aprobare de către ambele ramuri ale autorității bugetare, înainte de a se examina orice alte majorări în viitor; reamintește că ar trebui să se evalueze întotdeauna efectele mai generale asupra costurilor pe care le implică noile măsuri introduse, cum ar fi, spre exemplu, adoptarea deciziilor privind efectivele de funcționari și de asistenți parlamentari acreditați, atât pentru exercițiul 2010, cât și pentru exercițiul 2011; subliniază în special că, dacă ar fi recrutați noi asistenți la Bruxelles, acest lucru ar avea un impact asupra situației spațiului de birouri, a întreținerii și securității clădirilor, a echipamentului informatic, a resurselor umane aferente sarcinilor administrative și a infrastructurii generale; consideră că prezentarea din martie a strategiei pe termen mediu în domeniul imobiliar pentru cele trei locuri de desfășurarea a activității sale este crucială; insistă asupra faptului că este necesară o planificare pe termen lung a politicii sale imobiliare în vederea asigurării durabilității bugetare;

| 20. | solicită elaborarea unei strategii pe termen mediu și lung privind imobilele, care să includă următoarele obiective: stabilirea unor orientări pentru planificarea și dezvoltarea clădirilor; utilizarea eficientă a spațiilor de birouri și a altor spații; o evaluare precisă a necesităților și crearea de condiții de lucru adecvate pentru personalul Parlamentului și pentru deputați; o strategie eficientă pentru întreținerea, menținerea și renovarea clădirilor pentru a preveni alte incidente asemănătoare cu cel din incinta Parlamentului de la Strasbourg din 2008 sau probleme legate de prezența azbestului; o examinare riguroasă a aspectelor privind răspunderea, inclusiv a procesului de determinare a răspunderii, și obținerea de despăgubiri în urma daunelor de care se fac răspunzătoare părți terțe, precum și respectarea strictă și transparentă a procedurilor de achiziții; solicită, de asemenea, adaptarea strategiilor imobiliare pe termen mediu și lung la durabilitate și luarea în considerare a unor factori precum caracterul ecologic, eficiența energetică și efectele asupra sănătății; insistă, de asemenea, ca printre obiective să fie incluse și aspecte legate de mobilitate, în special în ceea ce privește accesul persoanelor cu dizabilități motorii sau senzoriale; subliniază încă o dată că achiziția de clădiri este privită de Comisia pentru bugete ca având prioritate în fața aranjamentelor costisitoare de închiriere sau leasing; |
| --- | --- |

20.

solicită elaborarea unei strategii pe termen mediu și lung privind imobilele, care să includă următoarele obiective: stabilirea unor orientări pentru planificarea și dezvoltarea clădirilor; utilizarea eficientă a spațiilor de birouri și a altor spații; o evaluare precisă a necesităților și crearea de condiții de lucru adecvate pentru personalul Parlamentului și pentru deputați; o strategie eficientă pentru întreținerea, menținerea și renovarea clădirilor pentru a preveni alte incidente asemănătoare cu cel din incinta Parlamentului de la Strasbourg din 2008 sau probleme legate de prezența azbestului; o examinare riguroasă a aspectelor privind răspunderea, inclusiv a procesului de determinare a răspunderii, și obținerea de despăgubiri în urma daunelor de care se fac răspunzătoare părți terțe, precum și respectarea strictă și transparentă a procedurilor de achiziții; solicită, de asemenea, adaptarea strategiilor imobiliare pe termen mediu și lung la durabilitate și luarea în considerare a unor factori precum caracterul ecologic, eficiența energetică și efectele asupra sănătății; insistă, de asemenea, ca printre obiective să fie incluse și aspecte legate de mobilitate, în special în ceea ce privește accesul persoanelor cu dizabilități motorii sau senzoriale; subliniază încă o dată că achiziția de clădiri este privită de Comisia pentru bugete ca având prioritate în fața aranjamentelor costisitoare de închiriere sau leasing;

| 21. | reamintește că, în proiectul său de estimare a bugetului rectificativ nr. 1/2010, Biroul a propus o consolidare a numărului angajaților cu 70 de persoane pentru secretariatul comisiilor; subliniază că acești angajați vor fi distribuiți în trei grupuri, în funcție de majorarea așteptată a volumului de muncă aferent activității lor legislative în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona; consideră că această distribuție ar trebui să facă obiectul unei evaluări la jumătatea perioadei, care să aibă loc până în iulie 2011, pentru a determina dacă serviciile pentru care s-a alocat un număr mai mare de personal au fost afectate în termeni reali de majorarea prevăzută a volumului de muncă; |
| --- | --- |

21.

reamintește că, în proiectul său de estimare a bugetului rectificativ nr. 1/2010, Biroul a propus o consolidare a numărului angajaților cu 70 de persoane pentru secretariatul comisiilor; subliniază că acești angajați vor fi distribuiți în trei grupuri, în funcție de majorarea așteptată a volumului de muncă aferent activității lor legislative în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona; consideră că această distribuție ar trebui să facă obiectul unei evaluări la jumătatea perioadei, care să aibă loc până în iulie 2011, pentru a determina dacă serviciile pentru care s-a alocat un număr mai mare de personal au fost afectate în termeni reali de majorarea prevăzută a volumului de muncă;

| 22. | subliniază faptul că declarațiile financiare („fiches financières”) și alte tipuri similare de analize ale costurilor prezintă o importanță maximă pentru procesul decizional din cadrul Parlamentului; insistă asupra faptului că acestea ar trebui utilizate în mod sistematic și că ar trebui să identifice costurile recurente și punctuale legate în mod direct de măsurile în cauză și, de asemenea, să indice dacă există un posibil impact financiar asupra altor elemente de cheltuieli; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că declarațiile financiare („fiches financières”) și alte tipuri similare de analize ale costurilor prezintă o importanță maximă pentru procesul decizional din cadrul Parlamentului; insistă asupra faptului că acestea ar trebui utilizate în mod sistematic și că ar trebui să identifice costurile recurente și punctuale legate în mod direct de măsurile în cauză și, de asemenea, să indice dacă există un posibil impact financiar asupra altor elemente de cheltuieli;

| 23. | consideră că monitorizarea și analiza sunt importante pentru o serie de domenii cu implicații bugetare evidente, cum ar fi restructurarea direcțiilor generale, desfășurarea unei politici de personal mai eficace și mai profesionale, o politică imobiliară rentabilă și eficientă din punct de vedere energetic, inclusiv în ceea ce privește locația, măsurile de combatere a discriminării, EMAS, achizițiile publice și acțiunile întreprinse în urma recomandărilor privind execuția bugetară; relevă necesitatea monitorizării și analizei continue a execuției bugetare a Parlamentului în general; reamintește, în acest sens, relatările de presă nefavorabile care au apărut drept urmare a acordării de subvenții rudelor angajaților Parlamentului și solicită secretariatului să monitorizeze toate subvențiile acordate activităților bazate pe evenimente și să atragă atenția comisiei de fond asupra acestora; |
| --- | --- |

23.

consideră că monitorizarea și analiza sunt importante pentru o serie de domenii cu implicații bugetare evidente, cum ar fi restructurarea direcțiilor generale, desfășurarea unei politici de personal mai eficace și mai profesionale, o politică imobiliară rentabilă și eficientă din punct de vedere energetic, inclusiv în ceea ce privește locația, măsurile de combatere a discriminării, EMAS, achizițiile publice și acțiunile întreprinse în urma recomandărilor privind execuția bugetară; relevă necesitatea monitorizării și analizei continue a execuției bugetare a Parlamentului în general; reamintește, în acest sens, relatările de presă nefavorabile care au apărut drept urmare a acordării de subvenții rudelor angajaților Parlamentului și solicită secretariatului să monitorizeze toate subvențiile acordate activităților bazate pe evenimente și să atragă atenția comisiei de fond asupra acestora;

| 24. | ia act de auditul realizat pentru DG INLO și de restructurarea direcției generale în urma auditului; consideră că rezultatul acestui audit ar putea servi drept bază pentru măsuri viitoare, cum ar fi audituri periodice și sistematice realizate de organisme naționale certificate, pentru a verifica metodologia politicii de menținere și pentru a asigura siguranța personalului și a echipamentelor din imobile; |
| --- | --- |

24.

ia act de auditul realizat pentru DG INLO și de restructurarea direcției generale în urma auditului; consideră că rezultatul acestui audit ar putea servi drept bază pentru măsuri viitoare, cum ar fi audituri periodice și sistematice realizate de organisme naționale certificate, pentru a verifica metodologia politicii de menținere și pentru a asigura siguranța personalului și a echipamentelor din imobile;

| 25. | subliniază că este necesar să primească un extras financiar complet privind Casa istoriei europene, odată cu finalizarea concursului pentru arhitecți, întrucât, în caz contrar, nu va fi posibil să se efectueze o evaluare aprofundată a costurilor pe termen lung în ceea ce privește strategia imobiliară a Parlamentului și bugetul său; |
| --- | --- |

25.

subliniază că este necesar să primească un extras financiar complet privind Casa istoriei europene, odată cu finalizarea concursului pentru arhitecți, întrucât, în caz contrar, nu va fi posibil să se efectueze o evaluare aprofundată a costurilor pe termen lung în ceea ce privește strategia imobiliară a Parlamentului și bugetul său;

| 26. | subliniază că ar trebui să se facă pregătirile necesare pentru a putea primi observatori din Croația în vederea unei posibile extinderi a UE; |
| --- | --- |

26.

subliniază că ar trebui să se facă pregătirile necesare pentru a putea primi observatori din Croația în vederea unei posibile extinderi a UE;

Alte instituții

| 27. | solicită că trebuie să se prezinte în timp util solicitări bugetare realiste și bazate pe costuri, care să țină seama pe deplin de necesitatea de a gestiona resursele limitate în mod optim; consideră că ar fi oportună prezentarea unei analize bugetare a modului în care Tratatul de la Lisabona poate afecta fiecare instituție în perioada 2010/2011 și a modului în care sunt justificate, dacă este cazul, orice solicitări suplimentare care ar putea fi prezentate; |
| --- | --- |

27.

solicită că trebuie să se prezinte în timp util solicitări bugetare realiste și bazate pe costuri, care să țină seama pe deplin de necesitatea de a gestiona resursele limitate în mod optim; consideră că ar fi oportună prezentarea unei analize bugetare a modului în care Tratatul de la Lisabona poate afecta fiecare instituție în perioada 2010/2011 și a modului în care sunt justificate, dacă este cazul, orice solicitări suplimentare care ar putea fi prezentate;

| 28. | consideră că ar putea fi recomandabil să se solicite informații privind sistemele aplicate de celelalte instituții în ceea ce privește diferitele tipuri de remunerații, indemnizații și cheltuieli de deplasare și să se realizeze o comparație a acestora; subliniază că transparența și responsabilitatea democratică sunt, în mod evident, esențiale; |
| --- | --- |

28.

consideră că ar putea fi recomandabil să se solicite informații privind sistemele aplicate de celelalte instituții în ceea ce privește diferitele tipuri de remunerații, indemnizații și cheltuieli de deplasare și să se realizeze o comparație a acestora; subliniază că transparența și responsabilitatea democratică sunt, în mod evident, esențiale;

| 29. | dorește să fie informat privind progresele înregistrate în ceea ce privește prioritatea stabilită anul trecut de îmbunătățire a partajării resurselor disponibile între toate instituțiile, inclusiv privind măsurile concrete adoptate în domeniul serviciilor de traducere și consideră că această perspectivă ar putea fi din nou aplicată și în domeniul serviciilor de interpretare; |
| --- | --- |

29.

dorește să fie informat privind progresele înregistrate în ceea ce privește prioritatea stabilită anul trecut de îmbunătățire a partajării resurselor disponibile între toate instituțiile, inclusiv privind măsurile concrete adoptate în domeniul serviciilor de traducere și consideră că această perspectivă ar putea fi din nou aplicată și în domeniul serviciilor de interpretare;

| 30. | invită raportorul pentru 2010 să întreprindă vizite individuale la Consiliu, Curtea de Justiție, Curtea de Conturi, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor, Ombudsman și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor pentru a audia aceste instituții înainte de etapa estimărilor și să prezinte un raport în acest sens Comisiei pentru bugete; |
| --- | --- |

30.

invită raportorul pentru 2010 să întreprindă vizite individuale la Consiliu, Curtea de Justiție, Curtea de Conturi, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor, Ombudsman și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor pentru a audia aceste instituții înainte de etapa estimărilor și să prezinte un raport în acest sens Comisiei pentru bugete;

*

* *

| 31. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Curții de Conturi, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor, Ombudsmanului European și Autorității Europene pentru Protecția Datelor. |
| --- | --- |

31.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Justiție, Curții de Conturi, Comitetului Economic și Social European, Comitetului Regiunilor, Ombudsmanului European și Autorității Europene pentru Protecția Datelor.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

(3)  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

(4)  JO C 269, 10.11.2009, p. 1.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0115.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/25

---

Joi, 25 martie 2010Politica în domeniul calității produselor agricole: ce strategie trebuie adoptată?

P7_TA(2010)0088

Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la politica în domeniul calității produselor agricole: ce strategie trebuie adoptată? (2009/2105(INI))

2011/C 4 E/05

Parlamentul European,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 mai 2009 privind politica în domeniul calității produselor agricole (COM(2009)0234),

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 15 octombrie 2008 privind calitatea produselor agricole: standarde aplicabile produselor, cerințe de producție și sisteme de calitate (COM(2008)0641),

având în vedere Rezoluția sa din 10 martie 2009 referitoare la asigurarea calității alimentelor - incluzând armonizarea și recunoașterea reciprocă a standardelor (1),

având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 1998 privind o politică a calității pentru produsele agricole și cele agro-alimentare (2),

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din octombrie 2008 privind schemele de certificare a calității alimentelor,

având în vedere „bilanțul de sănătate” al politicii agricole comune (PAC),

având în vedere Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare (COM(2008)0040),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0029/2010),

| A. | întrucât Uniunea Europeană are cele mai ridicate standarde de calitate pentru produsele alimentare din lume, iar aceste standarde ridicate sunt solicitate de consumatorii europeni și reprezintă o modalitate de maximizare a valorii adăugate; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană are cele mai ridicate standarde de calitate pentru produsele alimentare din lume, iar aceste standarde ridicate sunt solicitate de consumatorii europeni și reprezintă o modalitate de maximizare a valorii adăugate;

| B. | întrucât sprijinirea exploatațiilor mici și mijlocii, ale căror niveluri de producție și consum îndeplinesc cerințele la nivel local, acordă susținere atât metodelor agricole tradiționale, cât și celor empirice și asigură aplicarea acestora în conformitate cu cele mai înalte standarde de calitate și siguranță; |
| --- | --- |

B.

întrucât sprijinirea exploatațiilor mici și mijlocii, ale căror niveluri de producție și consum îndeplinesc cerințele la nivel local, acordă susținere atât metodelor agricole tradiționale, cât și celor empirice și asigură aplicarea acestora în conformitate cu cele mai înalte standarde de calitate și siguranță;

| C. | întrucât produsele europene de calitate reprezintă un patrimoniu cultural si gastronomic viu al Uniunii Europene, fiind astfel o verigă esențială a vieții economice și sociale din numeroase regiuni europene, sprijinind activități direct legate de realitățile locale, în special în zonele rurale; |
| --- | --- |

C.

întrucât produsele europene de calitate reprezintă un patrimoniu cultural si gastronomic viu al Uniunii Europene, fiind astfel o verigă esențială a vieții economice și sociale din numeroase regiuni europene, sprijinind activități direct legate de realitățile locale, în special în zonele rurale;

| D. | întrucât politica actuală a lanțurilor de distribuție afectează șansele micilor producători de a ajunge la publicul larg; |
| --- | --- |

D.

întrucât politica actuală a lanțurilor de distribuție afectează șansele micilor producători de a ajunge la publicul larg;

| E. | întrucât consumatorii sunt tot mai interesați nu doar de siguranța alimentelor, dar și de originea și metodele de producție a produselor alimentare; întrucât Uniunea Europeană a răspuns deja acestei tendințe introducând patru sisteme de calitate și de origine a alimentelor, și anume denumirea de origine protejată (DOP), indicația geografică protejată (IGP), specialitatea tradițională garantată (STG) și agricultura ecologică; |
| --- | --- |

E.

întrucât consumatorii sunt tot mai interesați nu doar de siguranța alimentelor, dar și de originea și metodele de producție a produselor alimentare; întrucât Uniunea Europeană a răspuns deja acestei tendințe introducând patru sisteme de calitate și de origine a alimentelor, și anume denumirea de origine protejată (DOP), indicația geografică protejată (IGP), specialitatea tradițională garantată (STG) și agricultura ecologică;

| F. | întrucât consumatorii asociază sistemele de certificare cu garanția calității superioare; |
| --- | --- |

F.

întrucât consumatorii asociază sistemele de certificare cu garanția calității superioare;

| G. | întrucât pot fi folosite noi tehnologii pentru furnizarea de informații detaliate cu privire la originea și caracteristicile produselor agricole și alimentare, |
| --- | --- |

G.

întrucât pot fi folosite noi tehnologii pentru furnizarea de informații detaliate cu privire la originea și caracteristicile produselor agricole și alimentare,

Observații generale

| 1. | salută comunicarea Comisiei și introducerea în cadrul acesteia a mai multora dintre recomandările Parlamentului, ca urmare a procesului de reflecție lansat prin intermediul Cărții verzi privind calitatea produselor agricole; își exprimă dorința de a vedea puse în aplicare cât mai curând posibil măsurile propuse de Parlament în prezenta rezoluție, pentru a putea reacționa în mod eficace la sugestiile primite de la agricultori și producători în perioada procesului de consultare și pentru evaluarea gradului de oportunitate, de necesitate și de proporționalitate al cadrului de reglementare propus, ținând cont de efectele crizei economice și de cerința de a nu crea costuri și sarcini suplimentare pentru producători; |
| --- | --- |

1.

salută comunicarea Comisiei și introducerea în cadrul acesteia a mai multora dintre recomandările Parlamentului, ca urmare a procesului de reflecție lansat prin intermediul Cărții verzi privind calitatea produselor agricole; își exprimă dorința de a vedea puse în aplicare cât mai curând posibil măsurile propuse de Parlament în prezenta rezoluție, pentru a putea reacționa în mod eficace la sugestiile primite de la agricultori și producători în perioada procesului de consultare și pentru evaluarea gradului de oportunitate, de necesitate și de proporționalitate al cadrului de reglementare propus, ținând cont de efectele crizei economice și de cerința de a nu crea costuri și sarcini suplimentare pentru producători;

| 2. | își exprimă regretul cu privire la faptul că, din motive de simplificare ce s-ar putea dovedi contraproductivă, comunicarea Comisiei ia în considerare doar o parte din necesitățile exprimate de sectoarele în cauză în urma publicării Cărții verzi; |
| --- | --- |

2.

își exprimă regretul cu privire la faptul că, din motive de simplificare ce s-ar putea dovedi contraproductivă, comunicarea Comisiei ia în considerare doar o parte din necesitățile exprimate de sectoarele în cauză în urma publicării Cărții verzi;

| 3. | subliniază faptul că aspectul calității este esențial pentru întregul lanț alimentar și un avantaj fundamental pentru susținerea competitivității producătorilor europeni de produse agroalimentare; consideră că aspectul calității poate reprezenta baza unor avantaje comerciale importante pentru producătorii europeni și poate contribui indirect la dezvoltarea rurală; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că aspectul calității este esențial pentru întregul lanț alimentar și un avantaj fundamental pentru susținerea competitivității producătorilor europeni de produse agroalimentare; consideră că aspectul calității poate reprezenta baza unor avantaje comerciale importante pentru producătorii europeni și poate contribui indirect la dezvoltarea rurală;

| 4. | consideră că politica UE în domeniul calității poate aduce o mai mare competitivitate și valoare adăugată economiei regiunilor europene; produsele agricole și agroalimentare de calitate reprezintă deseori singura șansă pentru multe zone rurale cu puține alternative din punctul de vedere al producției; de asemenea, consideră că aspectul calității stimulează diversitatea produselor și contribuie la specializarea forței de muncă implicate; |
| --- | --- |

4.

consideră că politica UE în domeniul calității poate aduce o mai mare competitivitate și valoare adăugată economiei regiunilor europene; produsele agricole și agroalimentare de calitate reprezintă deseori singura șansă pentru multe zone rurale cu puține alternative din punctul de vedere al producției; de asemenea, consideră că aspectul calității stimulează diversitatea produselor și contribuie la specializarea forței de muncă implicate;

| 5. | solicită consolidarea politicii în domeniul calității a Uniunii Europene, deoarece aceasta reprezintă un stimulent important pentru ca producătorii europeni să își intensifice eforturile în ceea ce privește calitatea, siguranța alimentară și respectarea mediului înconjurător; consideră că această politică poate să aducă o îmbunătățire considerabilă valorii adăugate a producției agroalimentare europene în cadrul unei piețe din ce în ce mai globalizate; |
| --- | --- |

5.

solicită consolidarea politicii în domeniul calității a Uniunii Europene, deoarece aceasta reprezintă un stimulent important pentru ca producătorii europeni să își intensifice eforturile în ceea ce privește calitatea, siguranța alimentară și respectarea mediului înconjurător; consideră că această politică poate să aducă o îmbunătățire considerabilă valorii adăugate a producției agroalimentare europene în cadrul unei piețe din ce în ce mai globalizate;

| 6. | are convingerea că politica în domeniul calității poate determina evoluții importante în agricultura europeană, produsele de calitate reprezentând un sector caracterizat de o producție ridicată, numai valoarea produselor IGP depășind deja suma de 14 miliarde EUR; |
| --- | --- |

6.

are convingerea că politica în domeniul calității poate determina evoluții importante în agricultura europeană, produsele de calitate reprezentând un sector caracterizat de o producție ridicată, numai valoarea produselor IGP depășind deja suma de 14 miliarde EUR;

| 7. | consideră că introducerea unor niveluri diferite de protecție a denumirilor de calitate europene ar putea conduce la situații inechitabile, în special dacă principalele criterii luate în considerare sunt de natură economică; consideră, prin urmare, că toate indicațiile geografice ar trebui să beneficieze de același grad de recunoaștere; |
| --- | --- |

7.

consideră că introducerea unor niveluri diferite de protecție a denumirilor de calitate europene ar putea conduce la situații inechitabile, în special dacă principalele criterii luate în considerare sunt de natură economică; consideră, prin urmare, că toate indicațiile geografice ar trebui să beneficieze de același grad de recunoaștere;

| 8. | consideră că într-o piață din ce în ce mai deschisă este indispensabil ca Uniunea să apere, în contextul negocierilor sale din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), ideea că produsele de calitate trebuie să fie protejate într-o manieră eficace prin regimul de apărare a proprietății intelectuale; |
| --- | --- |

8.

consideră că într-o piață din ce în ce mai deschisă este indispensabil ca Uniunea să apere, în contextul negocierilor sale din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), ideea că produsele de calitate trebuie să fie protejate într-o manieră eficace prin regimul de apărare a proprietății intelectuale;

| 9. | subliniază faptul că, în cadrul negocierilor OMC, Comisia trebuie să încerce să ajungă la un acord în ceea ce privește „aspectele necomerciale”, care să ofere asigurări că produsele agricole importate respectă aceleași cerințe în materie de securitate alimentară, bunăstarea animalelor și protecția mediului ca produsele agricole produse în UE; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că, în cadrul negocierilor OMC, Comisia trebuie să încerce să ajungă la un acord în ceea ce privește „aspectele necomerciale”, care să ofere asigurări că produsele agricole importate respectă aceleași cerințe în materie de securitate alimentară, bunăstarea animalelor și protecția mediului ca produsele agricole produse în UE;

| 10. | consideră că noua politică UE în domeniul calității ar trebui să fie mai „deschisă” față de produsele din statele membre noi, care au dobândit acces la sistemul de înregistrare a indicațiilor geografice doar în urmă cu câțiva ani; consideră că cerințele care trebuie îndeplinite pentru înregistrarea unui produs ar trebui să fie transparente și comprehensibile nu doar pentru solicitanți (producători), ci și pentru consumatori; |
| --- | --- |

10.

consideră că noua politică UE în domeniul calității ar trebui să fie mai „deschisă” față de produsele din statele membre noi, care au dobândit acces la sistemul de înregistrare a indicațiilor geografice doar în urmă cu câțiva ani; consideră că cerințele care trebuie îndeplinite pentru înregistrarea unui produs ar trebui să fie transparente și comprehensibile nu doar pentru solicitanți (producători), ci și pentru consumatori;

| 11. | sprijină o monitorizare mai strictă și o mai bună coordonare între Comisie și statele membre, pentru a garanta faptul că produsele alimentare importate îndeplinesc normele UE privind calitatea și siguranța produselor alimentare, precum și normele de mediu și cele sociale; |
| --- | --- |

11.

sprijină o monitorizare mai strictă și o mai bună coordonare între Comisie și statele membre, pentru a garanta faptul că produsele alimentare importate îndeplinesc normele UE privind calitatea și siguranța produselor alimentare, precum și normele de mediu și cele sociale;

| 12. | subliniază necesitatea unor standarde de calitate care să asigure o comunicare eficientă cu consumatorii cu privire la modul în care sunt fabricate produsele și care să ofere stimulente de îmbunătățire a acestor standarde, contribuind astfel la obiectivele de politică mai generale ale UE; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea unor standarde de calitate care să asigure o comunicare eficientă cu consumatorii cu privire la modul în care sunt fabricate produsele și care să ofere stimulente de îmbunătățire a acestor standarde, contribuind astfel la obiectivele de politică mai generale ale UE;

| 13. | consideră că politica europeană privind calitatea trebuie strâns legată de reformarea după 2013 a politicii agricole comune; este de părere că, în cadrul acestei politici, Uniunea Europeană ar trebui să ofere sprijin financiar în vederea obținerii unei producții agroalimentare de înaltă calitate; acest sprijin ar trebui concretizat în dezvoltarea, diversificarea și sporirea accesului la cel de al doilea pilon al PAC, mai ales în ceea ce privește modernizarea exploatațiilor agricole și crearea si dezvoltarea de micro-întreprinderi în mediul rural; subliniază că sprijinul financiar în vederea sporirii calității produselor reprezintă o oportunitate pentru orientarea către piață a exploatațiilor agricole de semi-subzistență; consideră că organizațiile producătorilor ar trebui mai bine sprijinite, în special pentru a nu dezavantaja micii producători; |
| --- | --- |

13.

consideră că politica europeană privind calitatea trebuie strâns legată de reformarea după 2013 a politicii agricole comune; este de părere că, în cadrul acestei politici, Uniunea Europeană ar trebui să ofere sprijin financiar în vederea obținerii unei producții agroalimentare de înaltă calitate; acest sprijin ar trebui concretizat în dezvoltarea, diversificarea și sporirea accesului la cel de al doilea pilon al PAC, mai ales în ceea ce privește modernizarea exploatațiilor agricole și crearea si dezvoltarea de micro-întreprinderi în mediul rural; subliniază că sprijinul financiar în vederea sporirii calității produselor reprezintă o oportunitate pentru orientarea către piață a exploatațiilor agricole de semi-subzistență; consideră că organizațiile producătorilor ar trebui mai bine sprijinite, în special pentru a nu dezavantaja micii producători;

| 14. | subliniază faptul că diversitatea ar trebui să rămână bogăția Europei și că toate produsele de calitate care corespund criteriilor definite de UE ar trebui să fie recunoscute și apărate; consideră că este necesar ca după 2013 PAC să susțină politica în domeniul calității și, în special, eforturile producătorilor de a promova moduri de producție mai ecologice; reamintește faptul că regiunile sunt partenerii PAC și acestea cofinanțează și gestionează dezvoltarea rurală; adaugă faptul că, prin apropierea lor geografică, regiunile sunt partenerii producătorilor și, în special, ai producătorilor de produse tradiționale și de produse ecologice; consideră că regiunile ar trebui să fie asociate procesului de recunoaștere și de promovare a produselor cu indicație geografică, a produselor tradiționale și a produselor ecologice; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că diversitatea ar trebui să rămână bogăția Europei și că toate produsele de calitate care corespund criteriilor definite de UE ar trebui să fie recunoscute și apărate; consideră că este necesar ca după 2013 PAC să susțină politica în domeniul calității și, în special, eforturile producătorilor de a promova moduri de producție mai ecologice; reamintește faptul că regiunile sunt partenerii PAC și acestea cofinanțează și gestionează dezvoltarea rurală; adaugă faptul că, prin apropierea lor geografică, regiunile sunt partenerii producătorilor și, în special, ai producătorilor de produse tradiționale și de produse ecologice; consideră că regiunile ar trebui să fie asociate procesului de recunoaștere și de promovare a produselor cu indicație geografică, a produselor tradiționale și a produselor ecologice;

Cerințe de producție agricolă și standarde de comercializare comunitare

| 15. | subliniază necesitatea unei recunoașteri formale a eforturilor depuse de producătorii europeni în vederea respectării cerințelor de producție agricolă ale UE cu privire la standardele de calitate, mediu, bunăstare a animalelor și sănătate; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea unei recunoașteri formale a eforturilor depuse de producătorii europeni în vederea respectării cerințelor de producție agricolă ale UE cu privire la standardele de calitate, mediu, bunăstare a animalelor și sănătate;

| 16. | solicită Comisiei, în această privință, să realizeze un studiu referitor la opțiunile disponibile pentru a oferi posibilitatea producătorilor europeni de a afișa pe produsele lor un însemn al angajamentului lor față de calitate, siguranța alimentară și respectarea cerințelor de producție europene, inclusiv printr-o siglă pentru calitate a Uniunii Europene, care să fie accesibilă exclusiv produselor agricole provenite integral din producția obținută în UE și care nu ar trebui să implice în niciun caz costuri suplimentare pentru operatori sau sarcini administrative sau financiare pentru statele membre care efectuează controalele în cauză, întrucât sigla va atesta respectarea legislației care face obiectul controalelor oficiale; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei, în această privință, să realizeze un studiu referitor la opțiunile disponibile pentru a oferi posibilitatea producătorilor europeni de a afișa pe produsele lor un însemn al angajamentului lor față de calitate, siguranța alimentară și respectarea cerințelor de producție europene, inclusiv printr-o siglă pentru calitate a Uniunii Europene, care să fie accesibilă exclusiv produselor agricole provenite integral din producția obținută în UE și care nu ar trebui să implice în niciun caz costuri suplimentare pentru operatori sau sarcini administrative sau financiare pentru statele membre care efectuează controalele în cauză, întrucât sigla va atesta respectarea legislației care face obiectul controalelor oficiale;

| 17. | consideră că produsele agricole din Uniunea Europeană respectă automat anumite norme de calitate, întrucât acestea sunt produse în conformitate cu dispozițiile legale ale Uniunii Europene privind calitatea produselor, producția agricolă durabilă și cerințele în materie de mediu și sănătate (condiționalitate); consideră, de asemenea, că la conservarea peisajelor culturale din Europa contribuie cultivarea de produse agricole; având în vedere aceste aspecte, se poate lua în considerare posibilitatea creării unei etichete de calitate „cultivat (produs sau fabricat) în Europa”; |
| --- | --- |

17.

consideră că produsele agricole din Uniunea Europeană respectă automat anumite norme de calitate, întrucât acestea sunt produse în conformitate cu dispozițiile legale ale Uniunii Europene privind calitatea produselor, producția agricolă durabilă și cerințele în materie de mediu și sănătate (condiționalitate); consideră, de asemenea, că la conservarea peisajelor culturale din Europa contribuie cultivarea de produse agricole; având în vedere aceste aspecte, se poate lua în considerare posibilitatea creării unei etichete de calitate „cultivat (produs sau fabricat) în Europa”;

| 18. | consideră că standardele de comercializare sectoriale au un rol important în lanțul de producție și, în consecință, ar trebui menținute; aceste standarde asigură transparența schimbărilor de pe piață și permit cumpărătorilor să compare prețurile, dimensiunile și calitatea produselor și garantează condiții de concurență egale la nivel european; |
| --- | --- |

18.

consideră că standardele de comercializare sectoriale au un rol important în lanțul de producție și, în consecință, ar trebui menținute; aceste standarde asigură transparența schimbărilor de pe piață și permit cumpărătorilor să compare prețurile, dimensiunile și calitatea produselor și garantează condiții de concurență egale la nivel european;

| 19. | sprijină introducerea mențiunilor rezervate facultative suplimentare și în special elaborarea unei definiții și utilizări clare a termenilor „munte”, „insulă” și „emisii reduse de dioxid de carbon”, precum și adoptarea unor orientări UE privind utilizarea acestora; de asemenea, își exprimă sprijinul pentru armonizarea la nivel comunitar a termenului „munte”, care este reglementat în prezent numai în câteva state membre; invită Comisia să efectueze un studiu privind dezvoltarea în continuare a etichetării referitoare la „amprenta de carbon” pentru a se ajunge la o estimare mai cuprinzătoare a „amprentei ecologice”, întrucât etichetele sau termenii care se referă numai la nivelul emisiilor de carbon neglijează alte aspecte de mediu esențiale, cum ar fi impactul asupra resurselor acvatice și asupra biodiversității; |
| --- | --- |

19.

sprijină introducerea mențiunilor rezervate facultative suplimentare și în special elaborarea unei definiții și utilizări clare a termenilor „munte”, „insulă” și „emisii reduse de dioxid de carbon”, precum și adoptarea unor orientări UE privind utilizarea acestora; de asemenea, își exprimă sprijinul pentru armonizarea la nivel comunitar a termenului „munte”, care este reglementat în prezent numai în câteva state membre; invită Comisia să efectueze un studiu privind dezvoltarea în continuare a etichetării referitoare la „amprenta de carbon” pentru a se ajunge la o estimare mai cuprinzătoare a „amprentei ecologice”, întrucât etichetele sau termenii care se referă numai la nivelul emisiilor de carbon neglijează alte aspecte de mediu esențiale, cum ar fi impactul asupra resurselor acvatice și asupra biodiversității;

| 20. | consideră că este necesar să fie promovată etichetarea voluntară privind alte metode de producție care respectă mediul și animalele, precum „producția integrată”, „pășunatul” și „agricultura de munte”; |
| --- | --- |

20.

consideră că este necesar să fie promovată etichetarea voluntară privind alte metode de producție care respectă mediul și animalele, precum „producția integrată”, „pășunatul” și „agricultura de munte”;

| 21. | consideră necesară păstrarea produselor din zonele de munte, precum și a produselor din zonele fără OMG; solicită, în consecință, Comisiei să ia toate măsurile pentru a asigura o protecție adecvată a acestor zone; |
| --- | --- |

21.

consideră necesară păstrarea produselor din zonele de munte, precum și a produselor din zonele fără OMG; solicită, în consecință, Comisiei să ia toate măsurile pentru a asigura o protecție adecvată a acestor zone;

| 22. | invită Comisia să lanseze un proces de reflecție cu privire la posibilitatea introducerii unor indicatori de calitate legați de condițiile sociale de producție, de exemplu veniturile producătorilor, relațiile contractuale dintre producători, procesatori și comercianți; |
| --- | --- |

22.

invită Comisia să lanseze un proces de reflecție cu privire la posibilitatea introducerii unor indicatori de calitate legați de condițiile sociale de producție, de exemplu veniturile producătorilor, relațiile contractuale dintre producători, procesatori și comercianți;

| 23. | consideră oportun să se indice, în cazul produselor proaspete, țara de origine, iar în cazul produselor procesate care conțin un singur ingredient să se indice locul de proveniență a materiei prime de origine agricolă utilizată în produsul finit, pentru a garanta o transparență sporită și o mai bună trasabilitate, fapt ce ar permite consumatorilor să cumpere produse în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

23.

consideră oportun să se indice, în cazul produselor proaspete, țara de origine, iar în cazul produselor procesate care conțin un singur ingredient să se indice locul de proveniență a materiei prime de origine agricolă utilizată în produsul finit, pentru a garanta o transparență sporită și o mai bună trasabilitate, fapt ce ar permite consumatorilor să cumpere produse în cunoștință de cauză;

| 24. | constată că menționarea pe etichete a „locului de proveniență agricolă” a fost aplicată cu succes în țări precum Australia și Statele Unite și că această mențiune este obligatorie deja în Uniunea Europeană pentru un anumit număr de produse agricole; |
| --- | --- |

24.

constată că menționarea pe etichete a „locului de proveniență agricolă” a fost aplicată cu succes în țări precum Australia și Statele Unite și că această mențiune este obligatorie deja în Uniunea Europeană pentru un anumit număr de produse agricole;

| 25. | subliniază faptul că informațiile suplimentare și specifice sunt facultative, iar întregul conținut al etichetelor nu trebuie supraîncărcat; consideră că eticheta de calitate a UE ar trebui să rămână în mod clar recognoscibilă ca prioritate; |
| --- | --- |

25.

subliniază faptul că informațiile suplimentare și specifice sunt facultative, iar întregul conținut al etichetelor nu trebuie supraîncărcat; consideră că eticheta de calitate a UE ar trebui să rămână în mod clar recognoscibilă ca prioritate;

| 26. | consideră, de asemenea, că ar trebui avute în vedere metode alternative de furnizare a informațiilor, cum ar fi pe internet, prin coduri de bare sau pe chitanță; |
| --- | --- |

26.

consideră, de asemenea, că ar trebui avute în vedere metode alternative de furnizare a informațiilor, cum ar fi pe internet, prin coduri de bare sau pe chitanță;

| 27. | invită Comisia să efectueze un studiu tehnic și economic detaliat pentru a garanta că noua legislație nu obligă industria alimentară, în special producătorii mici și mijlocii, la costuri excesive; acest studiu ar trebui să cuprindă fezabilitatea introducerii pe etichete a informațiilor obligatorii privind locul de proveniență agricolă pentru produsele prelucrate care conțin „ingrediente principale” (adică un ingredient conținut într-un produs alimentar, care reprezintă peste 50 % din masa uscată a produsului alimentar în cauză) sau „ingrediente caracteristice” (adică ingredientul din componența unui produs alimentar, care de obicei este asociat de către consumatori cu denumirea produsului), conform definițiilor de la articolul 2 din propunerea de regulament al UE privind informarea consumatorilor referitor la produsele alimentare; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia să efectueze un studiu tehnic și economic detaliat pentru a garanta că noua legislație nu obligă industria alimentară, în special producătorii mici și mijlocii, la costuri excesive; acest studiu ar trebui să cuprindă fezabilitatea introducerii pe etichete a informațiilor obligatorii privind locul de proveniență agricolă pentru produsele prelucrate care conțin „ingrediente principale” (adică un ingredient conținut într-un produs alimentar, care reprezintă peste 50 % din masa uscată a produsului alimentar în cauză) sau „ingrediente caracteristice” (adică ingredientul din componența unui produs alimentar, care de obicei este asociat de către consumatori cu denumirea produsului), conform definițiilor de la articolul 2 din propunerea de regulament al UE privind informarea consumatorilor referitor la produsele alimentare;

| 28. | solicită ca simplificarea normelor și sporirea gradului de credibilitate a siglei calității a UE să completeze certificatele și sistemele de indicare a originii locale, regionale sau naționale existente deja în statele membre; |
| --- | --- |

28.

solicită ca simplificarea normelor și sporirea gradului de credibilitate a siglei calității a UE să completeze certificatele și sistemele de indicare a originii locale, regionale sau naționale existente deja în statele membre;

| 29. | invită Comisia să asigure coerența propunerilor sale referitoare la politica privind calitatea produselor agricole, în ceea ce privește tratarea informațiilor de pe etichete privind țara de origine, în contextul propunerii sale de regulament privind informarea consumatorilor referitor la produsele alimentare; consideră că politica privind calitatea produselor agricole ar trebui realizată astfel încât să se țină seama de costurile generate de noile dispoziții, precum și de particularitățile anumitor sectoare, cum ar fi cel al produselor agricole procesate; |
| --- | --- |

29.

invită Comisia să asigure coerența propunerilor sale referitoare la politica privind calitatea produselor agricole, în ceea ce privește tratarea informațiilor de pe etichete privind țara de origine, în contextul propunerii sale de regulament privind informarea consumatorilor referitor la produsele alimentare; consideră că politica privind calitatea produselor agricole ar trebui realizată astfel încât să se țină seama de costurile generate de noile dispoziții, precum și de particularitățile anumitor sectoare, cum ar fi cel al produselor agricole procesate;

Indicații geografice și specialități tradiționale

| 30. | consideră sistemul denumirilor de origine și al indicațiilor geografice drept unul din instrumentele PAC menite să sprijine dezvoltarea zonelor rurale, să protejeze patrimoniul cultural al regiunilor și să stimuleze diversificarea ocupării forței de muncă în zonele rurale; |
| --- | --- |

30.

consideră sistemul denumirilor de origine și al indicațiilor geografice drept unul din instrumentele PAC menite să sprijine dezvoltarea zonelor rurale, să protejeze patrimoniul cultural al regiunilor și să stimuleze diversificarea ocupării forței de muncă în zonele rurale;

| 31. | consideră că indicațiile geografice au o importanță considerabilă pentru agricultura europeană; este de părere că cele trei sisteme de înregistrare a indicațiilor geografice (pentru vinuri, băuturi spirtoase și produse agricole și alimentare) ar trebui menținute așa cum sunt în prezent; |
| --- | --- |

31.

consideră că indicațiile geografice au o importanță considerabilă pentru agricultura europeană; este de părere că cele trei sisteme de înregistrare a indicațiilor geografice (pentru vinuri, băuturi spirtoase și produse agricole și alimentare) ar trebui menținute așa cum sunt în prezent;

| 32. | consideră că sistemul actual al UE de protecție a produselor IG ar trebui menținut și că o protecție la nivelul UE ar trebui acordată tuturor IG; consideră, de asemenea, că nu ar trebui înființate sisteme naționale sau regionale de recunoaștere paralele, întrucât acestea ar putea duce la apariția mai multor niveluri de protecție; este de părere că nu este nevoie să se introducă alte sisteme de certificare a alimentelor la nivel comunitar, întrucât dacă s-ar proceda în acest mod sistemele existente și-ar pierde valoarea și s-ar crea confuzie în rândul consumatorilor; |
| --- | --- |

32.

consideră că sistemul actual al UE de protecție a produselor IG ar trebui menținut și că o protecție la nivelul UE ar trebui acordată tuturor IG; consideră, de asemenea, că nu ar trebui înființate sisteme naționale sau regionale de recunoaștere paralele, întrucât acestea ar putea duce la apariția mai multor niveluri de protecție; este de părere că nu este nevoie să se introducă alte sisteme de certificare a alimentelor la nivel comunitar, întrucât dacă s-ar proceda în acest mod sistemele existente și-ar pierde valoarea și s-ar crea confuzie în rândul consumatorilor;

| 33. | consideră, de asemenea, că cele două instrumente (DOP - denumirea de origine protejată și IGP - indicația geografică protejată) ar trebui păstrate în viitor, având în vedere nivelul lor ridicat de recunoaștere și succes; susține că, pentru consumator, trebuie făcută o distincție mai clară între DOP și IGP și acest lucru poate fi realizat printr-un efort global de informare și promovare cu sprijin financiar comunitar atât în cadrul pieței interne cât și în statele terțe, inclusiv prin creșterea procentului cofinanțării europene; |
| --- | --- |

33.

consideră, de asemenea, că cele două instrumente (DOP - denumirea de origine protejată și IGP - indicația geografică protejată) ar trebui păstrate în viitor, având în vedere nivelul lor ridicat de recunoaștere și succes; susține că, pentru consumator, trebuie făcută o distincție mai clară între DOP și IGP și acest lucru poate fi realizat printr-un efort global de informare și promovare cu sprijin financiar comunitar atât în cadrul pieței interne cât și în statele terțe, inclusiv prin creșterea procentului cofinanțării europene;

| 34. | consideră că normele actuale ale UE privind IG ar trebui să fie completate pentru a asigura că rolul jucat de organizațiile desemnate sau recunoscute de statele membre în gestionarea, protejarea și/sau promovarea dreptului de proprietate intelectuală conferit de înregistrarea în calitate de IG este pe deplin recunoscut și întărit; |
| --- | --- |

34.

consideră că normele actuale ale UE privind IG ar trebui să fie completate pentru a asigura că rolul jucat de organizațiile desemnate sau recunoscute de statele membre în gestionarea, protejarea și/sau promovarea dreptului de proprietate intelectuală conferit de înregistrarea în calitate de IG este pe deplin recunoscut și întărit;

| 35. | consideră că, pe baza experienței producătorilor, s-a observat că gestionarea calității produselor prin intermediul specificațiilor DOP și IGP și eficacitatea protecției împotriva încălcării acestora nu sunt suficiente pentru continuarea dezvoltării produselor cu indicație geografică; consideră că legislația UE ar trebui modificată pentru a le permite statelor membre să recunoască și să consolideze rolul organizațiilor pe care le desemnează sau le recunosc ca fiind responsabile de gestionarea, protecția și/sau promovarea IG și a drepturilor de proprietate intelectuală și să autorizeze aceste organizații să adapteze potențialul producției la cerințele pieței, pe baza unor principii echitabile și nediscriminatorii; |
| --- | --- |

35.

consideră că, pe baza experienței producătorilor, s-a observat că gestionarea calității produselor prin intermediul specificațiilor DOP și IGP și eficacitatea protecției împotriva încălcării acestora nu sunt suficiente pentru continuarea dezvoltării produselor cu indicație geografică; consideră că legislația UE ar trebui modificată pentru a le permite statelor membre să recunoască și să consolideze rolul organizațiilor pe care le desemnează sau le recunosc ca fiind responsabile de gestionarea, protecția și/sau promovarea IG și a drepturilor de proprietate intelectuală și să autorizeze aceste organizații să adapteze potențialul producției la cerințele pieței, pe baza unor principii echitabile și nediscriminatorii;

| 36. | propune întărirea rolului consorțiilor deținătoare de indicații geografice (3) în vederea definirii legislației în ceea ce privește gestionarea volumelor sau utilizarea indicațiilor geografice în produsele elaborate; consideră că aceste consorții ar trebui să poată deține un rol în coordonarea operatorilor economici pentru a se permite cea mai corectă corelare între cantitățile produse și introduse pe piețe și capacitatea de absorbție a piețelor, precum și acțiunile de promovare cu privire la agricultori și consumatori; consideră că perenitatea diferitelor stadii ale producției, prelucrării și distribuției ar fi astfel mai bine garantată, această perenitate fiind esențială pentru asigurarea traiului în zonele rurale; adaugă faptul că gestionarea cantității este una din cerințele gestionării calității; este de părere că definiția rolului consorțiilor ar trebui să fie precizată în dispozițiile comunitare; consideră că practicile și experiențele constatate în diferitele state membre ale UE ar putea fi înregistrate și utilizate pentru definirea drepturilor și datoriilor consorțiilor; |
| --- | --- |

36.

propune întărirea rolului consorțiilor deținătoare de indicații geografice (3) în vederea definirii legislației în ceea ce privește gestionarea volumelor sau utilizarea indicațiilor geografice în produsele elaborate; consideră că aceste consorții ar trebui să poată deține un rol în coordonarea operatorilor economici pentru a se permite cea mai corectă corelare între cantitățile produse și introduse pe piețe și capacitatea de absorbție a piețelor, precum și acțiunile de promovare cu privire la agricultori și consumatori; consideră că perenitatea diferitelor stadii ale producției, prelucrării și distribuției ar fi astfel mai bine garantată, această perenitate fiind esențială pentru asigurarea traiului în zonele rurale; adaugă faptul că gestionarea cantității este una din cerințele gestionării calității; este de părere că definiția rolului consorțiilor ar trebui să fie precizată în dispozițiile comunitare; consideră că practicile și experiențele constatate în diferitele state membre ale UE ar putea fi înregistrate și utilizate pentru definirea drepturilor și datoriilor consorțiilor;

| 37. | consideră că nu ar trebui adăugate criterii suplimentare în procesul de înregistrare pentru niciunul dintre respectivele instrumente, ci mai degrabă scopul ar trebui să fie simplificarea acestuia; constată că procedurile în vigoare de înregistrare a DOP și IGP sunt complexe și îndelungate; îndeamnă Comisia să găsească modalități de accelerare a acestui proces; |
| --- | --- |

37.

consideră că nu ar trebui adăugate criterii suplimentare în procesul de înregistrare pentru niciunul dintre respectivele instrumente, ci mai degrabă scopul ar trebui să fie simplificarea acestuia; constată că procedurile în vigoare de înregistrare a DOP și IGP sunt complexe și îndelungate; îndeamnă Comisia să găsească modalități de accelerare a acestui proces;

| 38. | subliniază necesitatea eficientizării prelucrării cererilor de înregistrare, însă nu sprijină ideea scurtării procesului de control prin respingerea arbitrară a cererilor pe care Comisia le consideră incomplete într-o fază timpurie; regretă faptul că, în multe cazuri, opiniile inițiale ale Comisiei iau naștere mult prea grabnic sau nu se adaptează fiecărui caz în parte, din cauza înțelegerii imperfecte a caracteristicilor specifice ale produsului sau ale pieței locale; |
| --- | --- |

38.

subliniază necesitatea eficientizării prelucrării cererilor de înregistrare, însă nu sprijină ideea scurtării procesului de control prin respingerea arbitrară a cererilor pe care Comisia le consideră incomplete într-o fază timpurie; regretă faptul că, în multe cazuri, opiniile inițiale ale Comisiei iau naștere mult prea grabnic sau nu se adaptează fiecărui caz în parte, din cauza înțelegerii imperfecte a caracteristicilor specifice ale produsului sau ale pieței locale;

| 39. | solicită Comisiei să efectueze un studiu cu privire la informațiile adecvate (etichetare și toate celelalte mijloace disponibile), necesare pentru produsele DOP/IGP comercializate sub o marcă privată a unui comerciant; solicită înregistrarea obligatorie a numelui producătorului de DOP și IGP în cazul în care produsul este comercializat cu denumirea comercială privată a unui comerciant; |
| --- | --- |

39.

solicită Comisiei să efectueze un studiu cu privire la informațiile adecvate (etichetare și toate celelalte mijloace disponibile), necesare pentru produsele DOP/IGP comercializate sub o marcă privată a unui comerciant; solicită înregistrarea obligatorie a numelui producătorului de DOP și IGP în cazul în care produsul este comercializat cu denumirea comercială privată a unui comerciant;

| 40. | consideră că, în cazul în care un produs protejat de o IG este utilizat ca ingredient, organismul responsabil de această IG sau autoritatea competentă ar trebui să poată defini reguli privind utilizarea numelui acestuia în denumirile de comercializare ale produselor prelucrate și că aceasta ar trebui autorizată să efectueze controale specifice pentru a se asigura că nu au suferit modificări caracteristicile, imaginea sau reputația produsului cu IG; consideră că serviciile Comisiei ar trebui să stabilească orientări clare în ceea ce privește utilizarea, pe eticheta unui produs prelucrat, a numelui produselor cu IG utilizate ca ingrediente, pentru a asigura orice inducere în eroare a consumatorului; |
| --- | --- |

40.

consideră că, în cazul în care un produs protejat de o IG este utilizat ca ingredient, organismul responsabil de această IG sau autoritatea competentă ar trebui să poată defini reguli privind utilizarea numelui acestuia în denumirile de comercializare ale produselor prelucrate și că aceasta ar trebui autorizată să efectueze controale specifice pentru a se asigura că nu au suferit modificări caracteristicile, imaginea sau reputația produsului cu IG; consideră că serviciile Comisiei ar trebui să stabilească orientări clare în ceea ce privește utilizarea, pe eticheta unui produs prelucrat, a numelui produselor cu IG utilizate ca ingrediente, pentru a asigura orice inducere în eroare a consumatorului;

| 41. | susține stabilirea unor reguli comunitare care să permită organismelor de gestionare a IG să stabilească reguli în ceea ce privește ambalarea produsului lor pentru a se evita orice degradare a înaltei calități a acestora; |
| --- | --- |

41.

susține stabilirea unor reguli comunitare care să permită organismelor de gestionare a IG să stabilească reguli în ceea ce privește ambalarea produsului lor pentru a se evita orice degradare a înaltei calități a acestora;

| 42. | se opune ideii că IG pot fi înlocuite de mărci comerciale, întrucât acestea sunt instrumente juridice fundamental diferite; insistă asupra necesității de a se explica mai bine diferențele care există între mărcile comerciale și IG; solicită punerea în aplicare efectivă a regulilor comunitare existente în ceea ce privește imposibilitatea înregistrării unei mărci comerciale care conține sau face trimitere la DOP/IGP de către operatori care nu reprezintă organizațiile de producători ai acestor DOP/IGP; |
| --- | --- |

42.

se opune ideii că IG pot fi înlocuite de mărci comerciale, întrucât acestea sunt instrumente juridice fundamental diferite; insistă asupra necesității de a se explica mai bine diferențele care există între mărcile comerciale și IG; solicită punerea în aplicare efectivă a regulilor comunitare existente în ceea ce privește imposibilitatea înregistrării unei mărci comerciale care conține sau face trimitere la DOP/IGP de către operatori care nu reprezintă organizațiile de producători ai acestor DOP/IGP;

| 43. | solicită, de asemenea, o bună protecție din oficiu a IG, ca obligație a autorităților din toate statele membre; își exprimă dorința ca această chestiune să fie abordată printr-o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (4) și printr-o mai bună definire a procedurilor de control aplicabile în toate etapele de comercializare a produselor, atât înainte, cât și după introducerea pe piață; |
| --- | --- |

43.

solicită, de asemenea, o bună protecție din oficiu a IG, ca obligație a autorităților din toate statele membre; își exprimă dorința ca această chestiune să fie abordată printr-o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 510/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare (4) și printr-o mai bună definire a procedurilor de control aplicabile în toate etapele de comercializare a produselor, atât înainte, cât și după introducerea pe piață;

| 44. | consideră că instrumentul specialităților tradiționale garantate (STG) trebuie să fie păstrat, în timp ce regulile corespunzătoare de înregistrare trebuie simplificate în continuare; invită în acest sens Comisia să revizuiască instrumentul STG, să studieze posibilitatea de a accelera procedura de solicitare și să studieze posibilele modalități de a garanta o mai bună protecție a produselor în cadrul acestui sistem, precum și orice alte mijloace care ar putea spori gradul de atractivitate al acestui sistem pentru producători; reamintește faptul că STG este un instrument relativ recent, ceea ce explică dezvoltarea sa lentă; consideră că acest instrument ar trebui comunicat mai bine producătorilor și ar trebui ajutat să devină un instrument familiar pentru promovarea calității în Europa; |
| --- | --- |

44.

consideră că instrumentul specialităților tradiționale garantate (STG) trebuie să fie păstrat, în timp ce regulile corespunzătoare de înregistrare trebuie simplificate în continuare; invită în acest sens Comisia să revizuiască instrumentul STG, să studieze posibilitatea de a accelera procedura de solicitare și să studieze posibilele modalități de a garanta o mai bună protecție a produselor în cadrul acestui sistem, precum și orice alte mijloace care ar putea spori gradul de atractivitate al acestui sistem pentru producători; reamintește faptul că STG este un instrument relativ recent, ceea ce explică dezvoltarea sa lentă; consideră că acest instrument ar trebui comunicat mai bine producătorilor și ar trebui ajutat să devină un instrument familiar pentru promovarea calității în Europa;

| 45. | consideră că, pentru a împiedica dispariția cunoștințelor cu privire la alimentele tradiționale și la modul în care acestea sunt preparate de generații încoace, Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea creării unei bănci europene de cunoștințe despre rețete vechi și metode istorice de preparare a alimentelor; |
| --- | --- |

45.

consideră că, pentru a împiedica dispariția cunoștințelor cu privire la alimentele tradiționale și la modul în care acestea sunt preparate de generații încoace, Comisia ar trebui să analizeze posibilitatea creării unei bănci europene de cunoștințe despre rețete vechi și metode istorice de preparare a alimentelor;

| 46. | susține punerea în aplicare a unor instrumente care să permită valorizarea și promovarea colectivă a producțiilor mici tradiționale, locale și artizanale asociate unor regiuni specifice și unei denumiri geografice, pentru care procedurile de acces la DOP/IGP ar fi prea complexe și costisitoare; |
| --- | --- |

46.

susține punerea în aplicare a unor instrumente care să permită valorizarea și promovarea colectivă a producțiilor mici tradiționale, locale și artizanale asociate unor regiuni specifice și unei denumiri geografice, pentru care procedurile de acces la DOP/IGP ar fi prea complexe și costisitoare;

| 47. | reamintește că unele IG sunt contrafăcute sistematic în țări terțe; acest fapt subminează reputația și imaginea produselor IG și induce în eroare consumatorii; subliniază că asigurarea protecției unei IG într-o țară terță reprezintă o procedură îndelungată și dificilă pentru producători, deoarece fiecare țară terță poate dispune de propriul sistem specific de protecție; invită Comisia Europeană să acorde sprijin tehnic și financiar organizațiilor responsabile de IG, pentru a facilita soluționarea problemelor de uzurpare; |
| --- | --- |

47.

reamintește că unele IG sunt contrafăcute sistematic în țări terțe; acest fapt subminează reputația și imaginea produselor IG și induce în eroare consumatorii; subliniază că asigurarea protecției unei IG într-o țară terță reprezintă o procedură îndelungată și dificilă pentru producători, deoarece fiecare țară terță poate dispune de propriul sistem specific de protecție; invită Comisia Europeană să acorde sprijin tehnic și financiar organizațiilor responsabile de IG, pentru a facilita soluționarea problemelor de uzurpare;

| 48. | solicită o mai bună protecție a indicațiilor geografice:






  — | în cadrul OMC, prin extinderea protecției de la articolul 23 al acordului TRIPS la toate IG și prin stabilirea unui registru multilateral cu caracter juridic obligatoriu pentru IG; și |
| --- | --- | --- |

48.

solicită o mai bună protecție a indicațiilor geografice:

—

în cadrul OMC, prin extinderea protecției de la articolul 23 al acordului TRIPS la toate IG și prin stabilirea unui registru multilateral cu caracter juridic obligatoriu pentru IG; și

| — | în țările terțe, prin negocierea de acorduri bilaterale, în special cu țările importante din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

—

în țările terțe, prin negocierea de acorduri bilaterale, în special cu țările importante din punct de vedere economic;

| — | sprijină obiectivul Comisiei de a include indicațiile geografice în domeniul de aplicare al „Acordului comercial împotriva contrafacerii”, precum și în cadrul lucrărilor viitorului „Observator european de combatere a contrafacerii și a pirateriei”; și |
| --- | --- |

—

sprijină obiectivul Comisiei de a include indicațiile geografice în domeniul de aplicare al „Acordului comercial împotriva contrafacerii”, precum și în cadrul lucrărilor viitorului „Observator european de combatere a contrafacerii și a pirateriei”; și

| — | consideră că ar trebui să existe o colaborare mai strânsă între Comisie și organismele reprezentative ale producătorilor de IG înainte de lansarea negocierilor comerciale și în timpul procesului de negociere; |
| --- | --- |

—

consideră că ar trebui să existe o colaborare mai strânsă între Comisie și organismele reprezentative ale producătorilor de IG înainte de lansarea negocierilor comerciale și în timpul procesului de negociere;

| — | consideră că progresul veritabil înregistrat în ceea ce privește indicațiile geografice constituie o condiție preliminară esențială pentru un acord echilibrat în contextul negocierilor agricole din cadrul OMC; |
| --- | --- |

—

consideră că progresul veritabil înregistrat în ceea ce privește indicațiile geografice constituie o condiție preliminară esențială pentru un acord echilibrat în contextul negocierilor agricole din cadrul OMC;

| 49. | consideră că este esențial să fie intensificate activitățile de informare și promovare a sistemului de protecție sui generis a IG; invită Comisia să promoveze în continuare conceptul de IG în țările terțe, mai ales prin intensificarea misiunilor de asistență tehnică în relațiile cu producătorii europeni de IG și/sau cu organizațiile reprezentative ale acestora; |
| --- | --- |

49.

consideră că este esențial să fie intensificate activitățile de informare și promovare a sistemului de protecție sui generis a IG; invită Comisia să promoveze în continuare conceptul de IG în țările terțe, mai ales prin intensificarea misiunilor de asistență tehnică în relațiile cu producătorii europeni de IG și/sau cu organizațiile reprezentative ale acestora;

Producția integrată

| 50. | consideră că este necesară promovarea unor sisteme de producție ecologice și bazate pe raționalizarea materiilor prime, cum este cazul „producției integrate”; |
| --- | --- |

50.

consideră că este necesară promovarea unor sisteme de producție ecologice și bazate pe raționalizarea materiilor prime, cum este cazul „producției integrate”;

| 51. | subliniază că adoptarea unor acte legislative la nivel european privind producția integrată ar oferi o mai mare vizibilitate eforturilor depuse de agricultorii și crescătorii de animale din UE în domeniile siguranței alimentare, mediului și bunăstării animalelor în raport cu importurile din țări terțe; consideră că ar trebui să existe, simultan, o campanie de promovare și de comercializare a producției integrate europene; |
| --- | --- |

51.

subliniază că adoptarea unor acte legislative la nivel european privind producția integrată ar oferi o mai mare vizibilitate eforturilor depuse de agricultorii și crescătorii de animale din UE în domeniile siguranței alimentare, mediului și bunăstării animalelor în raport cu importurile din țări terțe; consideră că ar trebui să existe, simultan, o campanie de promovare și de comercializare a producției integrate europene;

| 52. | sprijină promovarea sistemelor de producere a produselor alimentare de calitate prin utilizarea criteriilor de durabilitate, cum este cazul producției integrate; solicită reglementarea acestui domeniu la nivel comunitar, pentru a uniformiza criteriile existente în diferite state membre, iar reglementarea în cauză să fie susținută de o campanie de promovare corespunzătoare care să informeze consumatorul cu privire la caracteristicile principale ale producției integrate din UE; |
| --- | --- |

52.

sprijină promovarea sistemelor de producere a produselor alimentare de calitate prin utilizarea criteriilor de durabilitate, cum este cazul producției integrate; solicită reglementarea acestui domeniu la nivel comunitar, pentru a uniformiza criteriile existente în diferite state membre, iar reglementarea în cauză să fie susținută de o campanie de promovare corespunzătoare care să informeze consumatorul cu privire la caracteristicile principale ale producției integrate din UE;

Agricultura ecologică

| 53. | își reafirmă convingerea că agricultura ecologică și producția integrată oferă consumatorilor beneficii de sănătate, precum și o garanție că procesul de producție aplicat evită daunele ecologice aferente utilizării de îngrășăminte, oferind de asemenea agricultorilor europeni o posibilitate importantă de dezvoltare, chiar dacă nu constituie în sine o soluție cu privire la viitorul aprovizionării cu alimente la nivel global; sprijină eforturile recente de a dezvolta o nouă siglă ecologică a UE, aplicabilă tuturor produselor agricole ale UE; |
| --- | --- |

53.

își reafirmă convingerea că agricultura ecologică și producția integrată oferă consumatorilor beneficii de sănătate, precum și o garanție că procesul de producție aplicat evită daunele ecologice aferente utilizării de îngrășăminte, oferind de asemenea agricultorilor europeni o posibilitate importantă de dezvoltare, chiar dacă nu constituie în sine o soluție cu privire la viitorul aprovizionării cu alimente la nivel global; sprijină eforturile recente de a dezvolta o nouă siglă ecologică a UE, aplicabilă tuturor produselor agricole ale UE;

| 54. | consideră că ar trebui să existe o autentică piață unică a produselor ecologice, iar introducerea unei sigle comunitare obligatorii reprezintă o contribuție importantă la realizarea acestui obiectiv; în acest sens, își exprimă sprijinul pentru cadrul stabilit de Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (5) și speră că, deși a intrat în vigoare recent, acest regulament își va realiza pe deplin potențialul legislativ cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

54.

consideră că ar trebui să existe o autentică piață unică a produselor ecologice, iar introducerea unei sigle comunitare obligatorii reprezintă o contribuție importantă la realizarea acestui obiectiv; în acest sens, își exprimă sprijinul pentru cadrul stabilit de Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (5) și speră că, deși a intrat în vigoare recent, acest regulament își va realiza pe deplin potențialul legislativ cât mai curând posibil;

| 55. | subliniază faptul că atât statele membre cât și Uniunea Europeană au datoria să promoveze produsele de calitate, dar și să acționeze în favoarea protecției acestora pe plan internațional; consideră, în acest context, că este necesară aplicarea unui control mai riguros pentru acele produse ecologice ce provin din țările terțe, acest lucru asigurând o garanție a unei concurențe echitabile între produsele ecologice ale UE și cele din țările terțe; |
| --- | --- |

55.

subliniază faptul că atât statele membre cât și Uniunea Europeană au datoria să promoveze produsele de calitate, dar și să acționeze în favoarea protecției acestora pe plan internațional; consideră, în acest context, că este necesară aplicarea unui control mai riguros pentru acele produse ecologice ce provin din țările terțe, acest lucru asigurând o garanție a unei concurențe echitabile între produsele ecologice ale UE și cele din țările terțe;

| 56. | consideră că apariția produselor neecologice marcate astfel încât să sugereze că ar fi produse ale agriculturii ecologice prejudiciază dezvoltarea unei piețe UE unice a produselor ecologice; își exprimă, în acest sens, îngrijorarea față de tentativele de extindere a domeniului de aplicare al etichetei ecologice la produsele alimentare care nu au fost obținute în conformitate cu principiile agriculturii ecologice; |
| --- | --- |

56.

consideră că apariția produselor neecologice marcate astfel încât să sugereze că ar fi produse ale agriculturii ecologice prejudiciază dezvoltarea unei piețe UE unice a produselor ecologice; își exprimă, în acest sens, îngrijorarea față de tentativele de extindere a domeniului de aplicare al etichetei ecologice la produsele alimentare care nu au fost obținute în conformitate cu principiile agriculturii ecologice;

| 57. | consideră că este îngrijorătoare înmulțirea etichetelor ecologice private în domeniul produselor nealimentare, sector în puternică expansiune nereglementat de Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (6); solicită Comisiei să evalueze posibilitatea extinderii regulamentului la acest sector; |
| --- | --- |

57.

consideră că este îngrijorătoare înmulțirea etichetelor ecologice private în domeniul produselor nealimentare, sector în puternică expansiune nereglementat de Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (6); solicită Comisiei să evalueze posibilitatea extinderii regulamentului la acest sector;

| 58. | reafirmă că, pentru a ameliora funcționarea pieței interne a produselor ecologice, se impun următoarele:






  — | să se asigure că produsele ecologice din țările terțe îndeplinesc aceleași cerințe ca cele pe care le îndeplinesc produsele ecologice din UE și că monitorizarea acestui aspect este intensificată; |
| --- | --- | --- |

58.

reafirmă că, pentru a ameliora funcționarea pieței interne a produselor ecologice, se impun următoarele:

—

să se asigure că produsele ecologice din țările terțe îndeplinesc aceleași cerințe ca cele pe care le îndeplinesc produsele ecologice din UE și că monitorizarea acestui aspect este intensificată;

| — | să se înscrie țara de proveniență pe produsele ecologice proaspete și pe cele prelucrate, importate din țări terțe, indiferent dacă se utilizează sau nu sigla comunitară pentru produse ecologice; |
| --- | --- |

—

să se înscrie țara de proveniență pe produsele ecologice proaspete și pe cele prelucrate, importate din țări terțe, indiferent dacă se utilizează sau nu sigla comunitară pentru produse ecologice;

| — | să fie consolidată credibilitatea siglei comunitare prin intermediul unui program de promovare a produselor ecologice; și |
| --- | --- |

—

să fie consolidată credibilitatea siglei comunitare prin intermediul unui program de promovare a produselor ecologice; și

| — | produsele neagricole, la care se face referire în legătură cu metodele de producție ecologice, să fie desemnate în mod diferit față de modul în care sunt desemnate produsele agricole ecologice, |
| --- | --- |

—

produsele neagricole, la care se face referire în legătură cu metodele de producție ecologice, să fie desemnate în mod diferit față de modul în care sunt desemnate produsele agricole ecologice,

| 59. | salută înființarea oficiilor pentru produsele tradiționale și ecologice la nivelul statelor membre; consideră că în fiecare stat membru ar trebui să existe organisme, fie în sfera publică, fie în cea privată, recunoscute atât de către producători, cât și de către consumatori, care să promoveze și să valideze producția autohtonă ecologică și de calitate; |
| --- | --- |

59.

salută înființarea oficiilor pentru produsele tradiționale și ecologice la nivelul statelor membre; consideră că în fiecare stat membru ar trebui să existe organisme, fie în sfera publică, fie în cea privată, recunoscute atât de către producători, cât și de către consumatori, care să promoveze și să valideze producția autohtonă ecologică și de calitate;

| 60. | invită Comisia să prezinte succint modalitățile propuse pentru promovarea schimbului, la nivel local, de produse agricole ecologice; |
| --- | --- |

60.

invită Comisia să prezinte succint modalitățile propuse pentru promovarea schimbului, la nivel local, de produse agricole ecologice;

Sisteme de certificare private

| 61. | subliniază că în situația actuală sistemele de certificare private nu oferă informații mai ample privind calitatea produselor vizate, ci, dimpotrivă, acestea se transformă, în multe cazuri, într-o povară administrativă și financiară în ceea ce privește accesul agricultorilor la piață; |
| --- | --- |

61.

subliniază că în situația actuală sistemele de certificare private nu oferă informații mai ample privind calitatea produselor vizate, ci, dimpotrivă, acestea se transformă, în multe cazuri, într-o povară administrativă și financiară în ceea ce privește accesul agricultorilor la piață;

| 62. | solicită crearea unui inventar al tuturor sistemelor private de certificare a calității pe care producătorii europeni trebuie să le pună în aplicare pe lângă specificațiile de calitate impuse deja în temeiul legislației UE; sprijină înființarea unui cadru legislativ comunitar al principiilor de bază pentru punerea în aplicare transparentă a sistemelor private de certificare respective; |
| --- | --- |

62.

solicită crearea unui inventar al tuturor sistemelor private de certificare a calității pe care producătorii europeni trebuie să le pună în aplicare pe lângă specificațiile de calitate impuse deja în temeiul legislației UE; sprijină înființarea unui cadru legislativ comunitar al principiilor de bază pentru punerea în aplicare transparentă a sistemelor private de certificare respective;

| 63. | sprijină inițiativa Comisiei privind elaborarea unor orientări pentru cele mai bune practici de exploatare a tuturor sistemelor aferente calității produselor agricole; aceste orientări ar trebui aplicate de operatori și ar trebui să cuprindă o serie de concepte al căror obiectiv este asistarea sectorului productiv în dezvoltarea valorii adăugate a produselor acestuia, încurajând recunoașterea reciprocă a sistemelor de certificare și participarea sectorului productiv la elaborarea acestor sisteme și promovând, prin intermediul asociațiilor producătorilor, simplificarea sarcinii administrative în procesul de certificare, pentru a reduce costurile suportate de agricultori cât mai mult cu putință; |
| --- | --- |

63.

sprijină inițiativa Comisiei privind elaborarea unor orientări pentru cele mai bune practici de exploatare a tuturor sistemelor aferente calității produselor agricole; aceste orientări ar trebui aplicate de operatori și ar trebui să cuprindă o serie de concepte al căror obiectiv este asistarea sectorului productiv în dezvoltarea valorii adăugate a produselor acestuia, încurajând recunoașterea reciprocă a sistemelor de certificare și participarea sectorului productiv la elaborarea acestor sisteme și promovând, prin intermediul asociațiilor producătorilor, simplificarea sarcinii administrative în procesul de certificare, pentru a reduce costurile suportate de agricultori cât mai mult cu putință;

Politica de informare și promovare

| 64. | regretă faptul că în comunicarea Comisiei nu se face referire la necesitatea de a încuraja măsurile de promovare, atât de necesare pentru rentabilizarea eforturilor întreprinse de agricultorii europeni în ceea ce privește calitatea, siguranța alimentară și mediul înconjurător; consideră că instrumentele de promovare de care dispune Uniunea Europeană trebuie revizuite pentru a fi mai eficiente; propune, în acest sens, ca ajutoarele acordate pentru promovare, introduse recent în sectorul vitivinicol, să fie extinse și pe piața Uniunii Europene; |
| --- | --- |

64.

regretă faptul că în comunicarea Comisiei nu se face referire la necesitatea de a încuraja măsurile de promovare, atât de necesare pentru rentabilizarea eforturilor întreprinse de agricultorii europeni în ceea ce privește calitatea, siguranța alimentară și mediul înconjurător; consideră că instrumentele de promovare de care dispune Uniunea Europeană trebuie revizuite pentru a fi mai eficiente; propune, în acest sens, ca ajutoarele acordate pentru promovare, introduse recent în sectorul vitivinicol, să fie extinse și pe piața Uniunii Europene;

| 65. | sprijină acțiunile europene necesare pentru a face cunoscute, de o manieră cât mai largă și mai eficientă, beneficiile politicilor europene de asigurare a calității și siguranței alimentare; recomandă Comisiei și statelor membre să-și intensifice eforturile de informare și promovare privind standardele de calitate și siguranță alimentară pentru produsele comunitare; |
| --- | --- |

65.

sprijină acțiunile europene necesare pentru a face cunoscute, de o manieră cât mai largă și mai eficientă, beneficiile politicilor europene de asigurare a calității și siguranței alimentare; recomandă Comisiei și statelor membre să-și intensifice eforturile de informare și promovare privind standardele de calitate și siguranță alimentară pentru produsele comunitare;

| 66. | aceste eforturi de comunicare și informare cu privire la IG și la mărci comerciale comunitare ar putea fi realizate prin intermediul organismelor publice și/sau private, indivizi sau organizații; |
| --- | --- |

66.

aceste eforturi de comunicare și informare cu privire la IG și la mărci comerciale comunitare ar putea fi realizate prin intermediul organismelor publice și/sau private, indivizi sau organizații;

| 67. | consideră că, dată fiind importanța pieței europene pentru producătorii de IG, Comisia și statele membre ar trebui să pună la dispoziție mijloace financiare suplimentare pentru programele de promovare în cadrul pieței interne, continuând în același timp să crească bugetul campaniilor de promovare în țările terțe; |
| --- | --- |

67.

consideră că, dată fiind importanța pieței europene pentru producătorii de IG, Comisia și statele membre ar trebui să pună la dispoziție mijloace financiare suplimentare pentru programele de promovare în cadrul pieței interne, continuând în același timp să crească bugetul campaniilor de promovare în țările terțe;

| 68. | subliniază că politicile de informare ar trebui să vizeze nu doar consumatorii, ci și producătorii, având în vedere că acțiunile acestora sunt legate strâns de cunoștințele lor despre piață și despre aprecierea calității produselor lor de către consumatori; |
| --- | --- |

68.

subliniază că politicile de informare ar trebui să vizeze nu doar consumatorii, ci și producătorii, având în vedere că acțiunile acestora sunt legate strâns de cunoștințele lor despre piață și despre aprecierea calității produselor lor de către consumatori;

| 69. | subliniază rolul pe care îl poate avea finanțarea UE în acest domeniu, în special prin mijloacele disponibile în cadrul FEADR (Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală); evidențiază totuși înăsprirea condițiilor de creditare pentru micii producători, în contextul crizei financiare mondiale, și faptul că aceasta le limitează drastic accesul la cofinanțare, în conformitate cu programele de dezvoltare rurală; propune Comisiei, în acest cadru, să prevadă o armonizare a sistemului de credite agricole la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

69.

subliniază rolul pe care îl poate avea finanțarea UE în acest domeniu, în special prin mijloacele disponibile în cadrul FEADR (Fondul European Agricol pentru Dezvoltare Rurală); evidențiază totuși înăsprirea condițiilor de creditare pentru micii producători, în contextul crizei financiare mondiale, și faptul că aceasta le limitează drastic accesul la cofinanțare, în conformitate cu programele de dezvoltare rurală; propune Comisiei, în acest cadru, să prevadă o armonizare a sistemului de credite agricole la nivelul Uniunii;

| 70. | consideră că trebuie încurajate piețele agricole administrate direct de agricultori, ca puncte de vânzare a produselor locale sezoniere, întrucât acestea asigură un preț echitabil pentru produsele de calitate, consolidează legătura dintre produs și teritoriul din care acesta provine și stimulează consumatorul să facă o alegere în cunoștință de cauză și bazată pe calitate; consideră că statele membre ar trebui să încurajeze crearea de spații de comercializare în care producătorii să prezinte consumatorilor produsele în mod direct; |
| --- | --- |

70.

consideră că trebuie încurajate piețele agricole administrate direct de agricultori, ca puncte de vânzare a produselor locale sezoniere, întrucât acestea asigură un preț echitabil pentru produsele de calitate, consolidează legătura dintre produs și teritoriul din care acesta provine și stimulează consumatorul să facă o alegere în cunoștință de cauză și bazată pe calitate; consideră că statele membre ar trebui să încurajeze crearea de spații de comercializare în care producătorii să prezinte consumatorilor produsele în mod direct;

| 71. | solicită crearea unor programe de promovare a vânzărilor pe piețele locale, pentru a sprijini inițiativele locale și regionale de prelucrare și comercializare; consideră că acest lucru poate fi realizat, de exemplu, de cooperativele de producători, care contribuie la creșterea valorii adăugate în spațiul rural; |
| --- | --- |

71.

solicită crearea unor programe de promovare a vânzărilor pe piețele locale, pentru a sprijini inițiativele locale și regionale de prelucrare și comercializare; consideră că acest lucru poate fi realizat, de exemplu, de cooperativele de producători, care contribuie la creșterea valorii adăugate în spațiul rural;

*

* *

| 72. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

72.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0098.

(2)  JO C 328, 26.10.1998, p. 232.

(3)  De exemplu, „consortium” în Italia, „consejo regulador” în Spania și „organisme de défense et de gestion” sau „détenteur d'IG” în Franța.

(4)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

(5)  JO L 189, 20.7.2007, p. 1.

(6)  JO L 189, 20.7.2007, p. 1.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/34

---

Joi, 25 martie 2010Efectele crizei economice și financiare mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și a cooperării pentru dezvoltare

P7_TA(2010)0089

Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la efectele crizei financiare și economice mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra cooperării pentru dezvoltare (2009/2150(INI))

2011/C 4 E/06

Parlamentul European,

având în vedere summitul G20 care a avut loc la Pittsburgh la 24 și 25 septembrie 2009, precum și summitul G20 care a avut loc la Londra la 2 aprilie 2009,

având în vedere summitul G8 care a avut loc la L'Aquila (Italia) în perioada 8-10 iulie 2009,

având în vedere Declarația Mileniului, adoptată de Organizația Națiunilor Unite la 8 septembrie 2000, care definește Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului (ODM) ca fiind obiective stabilite în comun de către comunitatea internațională în vederea, printre altele, a eliminării sărăciei și a foametei,

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea (1) și Codul de conduită al UE privind complementaritatea și diviziunea muncii în politica de dezvoltare (2),

având în vedere Consensul de la Monterrey, adoptat la Conferința internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, care s-a desfășurat la Monterrey (Mexic) în perioada 18-22 martie 2002,

având în vedere Declarația de la Paris privind eficiența ajutoarelor și Agenda pentru acțiune de la Accra,

având în vedere raportul Fondului Monetar Internațional (FMI) intitulat „Implicațiile crizei financiare mondiale pentru țările cu venit redus - o actualizare”, publicat în septembrie 2009,

având în vedere raportul FMI intitulat „Perspectivă economică globală - sprijinirea relansării”, publicat în octombrie 2009,

având în vedere Raportul FMI intitulat „World Economic Outlook Update” (Perspectiva economică globală - actualizare), publicat în ianuarie 2010,

având în vedere raportul Băncii Mondiale intitulat „Protecția progresului: provocările cu care se confruntă țările cu venituri reduse în contextul recesiunii mondiale”, publicat în septembrie 2009,

având în vedere raportul Băncii Mondiale intitulat „Finanțarea pentru dezvoltare la nivel mondial: un plan al redresării mondiale 2009”, publicat în iunie 2009,

având în vedere Raportul Băncii Mondiale intitulat „Perspectivele economice mondiale – criză, finanțe și creștere”, publicat în ianuarie 2010,

având în vedere raportul european din 2009 referitor la dezvoltare, intitulat „Combaterea fragilității în Africa - elaborarea unei noi abordări europene”, publicat în octombrie 2009,

având în vedere studiul realizat de societatea de consultanță HTSPE, intitulat „Agenda eficienței ajutoarelor: avantajele unei abordări europene”, comandat de către Comisie și publicat în octombrie 2009,

având în vedere raportul Grupului de acțiune al Națiunilor Unite pentru prevenirea întârzierilor în realizarea ODM, intitulat „Consolidarea parteneriatului mondial pentru dezvoltare în timp de criză”, publicat în septembrie 2009,

având în vedere Raportul UNCTAD privind comerțul și dezvoltarea în 2009, publicat în septembrie 2009,

având în vedere Raportul UNCTAD intitulat „The Least Developed Countries Report 2009: The State and Development Governance” (Țările cel mai puțin dezvoltate: statul și guvernanța dezvoltării în 2009),

având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2009 referitoare la summitul FAO și securitatea alimentară (3),

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2009 referitoare la efectele crizei financiare și economice mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra cooperării pentru dezvoltare (4),

având în vedere audierea sa cu privire la efectele crizei financiare mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra cooperării pentru dezvoltare, care a avut loc la 10 noiembrie 2009 și, în special, intervenția profesorului Guttorm Schjelderup referitoare la fluxurile financiare ilegale și la paradisurile fiscale,

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2009 referitoare la Summitul G20 de la Pittsburgh din 24 și 25 septembrie 2009 (5),

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2009 referitoare la rapoartele anuale pe 2007 ale Băncii Europene de Investiții și Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (6),

având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2006 privind noile instrumente financiare pentru dezvoltare în contextul Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (7),

având în vederea rezoluția comună adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 3 decembrie 2009 la Luanda referitoare la impactul crizei financiare asupra statelor ACP,

având în vedere hotărârea Curții de Justiție din 6 noiembrie 2008 privind temeiul juridic al Deciziei 2006/1016/CE (8),

având în vedere Directiva 2009/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea îmbunătățirii și extinderii sistemului comunitar de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră (9),

având în vedere comunicarea Comisiei din 8 aprilie 2009 intitulată „Ajutarea țărilor în curs de dezvoltare pentru a face față crizei” (COM(2009)0160),

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 5 aprilie 2005 intitulat „Noi surse de finanțare a dezvoltării: o trecere în revistă a opțiunilor” (SEC(2005)0467),

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 18 și 19 mai 2009 cu privire la sprijinirea țărilor în curs de dezvoltare pentru a face față crizei,

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 septembrie 2009 intitulată „Coerența politicilor în favoarea dezvoltării - Stabilirea cadrului de politică în vederea unei abordări la nivelul întregii Uniuni” (COM (2009)0458) și concluziile Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe din 17 noiembrie 2009 privind coerența politicilor de dezvoltare și cadrul operațional privind eficacitatea ajutorului,

având în vedere Conferința ONU cu privire la criza financiară și economică mondială și impactul acesteia asupra dezvoltării, precum și sprijinul acordat rezultatelor conferinței de către Adunarea Generală a ONU prin Rezoluția 63/303 din 9 iulie 2009,

având în vedere Conferința privind metodele inovatoare de finanțare, organizată la Paris la 28 și 29 mai 2009, precum și Conferința internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, organizată la Doha în perioada 28 noiembrie - 2 decembrie 2008,

având în vedere recomandările Comisiei de experți pentru reformele sistemului financiar și monetar internațional, instituită de Președintele Adunării generale a ONU, care au fost publicate în martie 2009,

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare, precum și avizul Comisiei pentru comerț internațional și cel al Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0034/2010),

| A. | întrucât, în 2009, rata de creștere a economiilor țărilor emergente și în curs de dezvoltare a atins doar 2,1 %, în vreme ce în 2008 aceasta a fost de 6,1 %; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în 2009, rata de creștere a economiilor țărilor emergente și în curs de dezvoltare a atins doar 2,1 %, în vreme ce în 2008 aceasta a fost de 6,1 %;

| B. | întrucât se estimează că, în 2009, comerțul mondial cu bunuri a scăzut cu 17 %, iar investițiile în comerț și infrastructură diminuează ca urmare a crizei creditelor, țările cel mai puțin dezvoltate fiind afectate în mod deosebit de criză; |
| --- | --- |

B.

întrucât se estimează că, în 2009, comerțul mondial cu bunuri a scăzut cu 17 %, iar investițiile în comerț și infrastructură diminuează ca urmare a crizei creditelor, țările cel mai puțin dezvoltate fiind afectate în mod deosebit de criză;

| C. | întrucât instituțiile financiare internaționale fac eforturi să răspundă nevoilor țărilor în curs de dezvoltare și întrucât ele se vor confrunta cu constrângeri severe în materie de credite, cu excepția cazului în care nu se mobilizează capitaluri suplimentare; |
| --- | --- |

C.

întrucât instituțiile financiare internaționale fac eforturi să răspundă nevoilor țărilor în curs de dezvoltare și întrucât ele se vor confrunta cu constrângeri severe în materie de credite, cu excepția cazului în care nu se mobilizează capitaluri suplimentare;

| D. | întrucât efectele crizei mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare cu venituri medii nu ar trebui să fie neglijate; |
| --- | --- |

D.

întrucât efectele crizei mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare cu venituri medii nu ar trebui să fie neglijate;

| E. | întrucât lacunele în ceea ce privește reglementarea, supravegherea și controlul sectorului financiar, deficiențele dispozitivelor de supraveghere și de alertă rapidă în vigoare, precum și anumite politici promovate de instituțiile financiare internaționale au provocat și au accelerat o criză sistemică mondială, care impune o refacere a paradigmelor existente pentru a include compensații internaționale și suportarea în comun a poverilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât lacunele în ceea ce privește reglementarea, supravegherea și controlul sectorului financiar, deficiențele dispozitivelor de supraveghere și de alertă rapidă în vigoare, precum și anumite politici promovate de instituțiile financiare internaționale au provocat și au accelerat o criză sistemică mondială, care impune o refacere a paradigmelor existente pentru a include compensații internaționale și suportarea în comun a poverilor;

| F. | întrucât paradisurile fiscale oferă posibilitatea de a ascunde bani, stimulând acțiuni care subminează buna guvernanță, în special în ceea ce privește fiscalitatea și statul de drept; întrucât fluxurile ilegale de capital provenind din țările în curs de dezvoltare sunt estimate la 641-941 miliarde USD, ceea ce reprezintă aproximativ de zece ori valoarea ajutorului pentru dezvoltare mondial; |
| --- | --- |

F.

întrucât paradisurile fiscale oferă posibilitatea de a ascunde bani, stimulând acțiuni care subminează buna guvernanță, în special în ceea ce privește fiscalitatea și statul de drept; întrucât fluxurile ilegale de capital provenind din țările în curs de dezvoltare sunt estimate la 641-941 miliarde USD, ceea ce reprezintă aproximativ de zece ori valoarea ajutorului pentru dezvoltare mondial;

| G. | întrucât corupția mondială a atins în prezent 50 de miliarde USD, conform raportului anual pentru 2008 al Transparency International, adică o sumă echivalentă cu aproape jumătate din volumul total al asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) acordate la nivel mondial și cu investițiile necesare pentru a îndeplini obiectivele privind accesul la apă potabilă și de sănătate publică; |
| --- | --- |

G.

întrucât corupția mondială a atins în prezent 50 de miliarde USD, conform raportului anual pentru 2008 al Transparency International, adică o sumă echivalentă cu aproape jumătate din volumul total al asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) acordate la nivel mondial și cu investițiile necesare pentru a îndeplini obiectivele privind accesul la apă potabilă și de sănătate publică;

| H. | întrucât Uniunea Europeană este cel mai mare donator de ajutor, furnizând, în 2008, aproximativ 60 % din fluxurile mondiale de ajutoare, în vreme ce Comisia estimează că va exista un deficit de 22 de miliarde USD în angajamentele privind asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) în 2009; |
| --- | --- |

H.

întrucât Uniunea Europeană este cel mai mare donator de ajutor, furnizând, în 2008, aproximativ 60 % din fluxurile mondiale de ajutoare, în vreme ce Comisia estimează că va exista un deficit de 22 de miliarde USD în angajamentele privind asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) în 2009;

| I. | întrucât declinul producției economiilor avansate ca urmare a crizei mondiale va duce inevitabil la o scădere a volumului AOD într-un moment în care asistența externă este primordială pentru țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

I.

întrucât declinul producției economiilor avansate ca urmare a crizei mondiale va duce inevitabil la o scădere a volumului AOD într-un moment în care asistența externă este primordială pentru țările în curs de dezvoltare;

| J. | întrucât aproape toate promisiunile UE (99 %) se bazează pe angajamentele existente; întrucât 8,8 miliarde EUR au fost deja avansate, existând pericolul ca în anii următori să fie disponibile mai puține fonduri destinate asistenței pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

J.

întrucât aproape toate promisiunile UE (99 %) se bazează pe angajamentele existente; întrucât 8,8 miliarde EUR au fost deja avansate, existând pericolul ca în anii următori să fie disponibile mai puține fonduri destinate asistenței pentru dezvoltare;

| K. | întrucât o abordare europeană a eficienței ajutoarelor ar putea aduce, pentru perioada 2010-2015, câștiguri de eficiență situate între 3 și 6 miliarde de euro pe an, |
| --- | --- |

K.

întrucât o abordare europeană a eficienței ajutoarelor ar putea aduce, pentru perioada 2010-2015, câștiguri de eficiență situate între 3 și 6 miliarde de euro pe an,

| 1. | este pe deplin conștient de faptul că, în ultimii doi ani, au avut loc o serie de crize mondiale (alimentară, energetică, climatică, financiară, economică și socială), care au un impact puternic asupra țărilor industrializate și emergente, dar ale căror consecințe asupra populațiilor sărace din țările în curs de dezvoltare sunt dezastruoase, mai mult de 200 de milioane de lucrători fiind expuși, în lume, unei sărăcii extreme și mai mult de o șesime din populația lumii suferind de foamete; |
| --- | --- |

1.

este pe deplin conștient de faptul că, în ultimii doi ani, au avut loc o serie de crize mondiale (alimentară, energetică, climatică, financiară, economică și socială), care au un impact puternic asupra țărilor industrializate și emergente, dar ale căror consecințe asupra populațiilor sărace din țările în curs de dezvoltare sunt dezastruoase, mai mult de 200 de milioane de lucrători fiind expuși, în lume, unei sărăcii extreme și mai mult de o șesime din populația lumii suferind de foamete;

| 2. | subliniază că este obligația UE să sprijine țările în curs de dezvoltare în confruntarea cu dificultățile crizei economice mondiale și cu schimbările climatice, pentru care acestea nu sunt responsabile; în acest sens, îndeamnă statele membre să își îndeplinească pe deplin angajamentele privind asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) față de țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

2.

subliniază că este obligația UE să sprijine țările în curs de dezvoltare în confruntarea cu dificultățile crizei economice mondiale și cu schimbările climatice, pentru care acestea nu sunt responsabile; în acest sens, îndeamnă statele membre să își îndeplinească pe deplin angajamentele privind asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) față de țările în curs de dezvoltare;

| 3. | solicită consolidarea angajamentelor de îndeplinire a ODM până în 2015 și solicită o mai mare coordonare a acțiunilor în vederea revizuirii ODM în 2010; invită toate statele membre să acorde un sprijin maxim summitului ONU privind ODM din 2010 și să se pună de acord asupra unei poziții comune în acest sens; |
| --- | --- |

3.

solicită consolidarea angajamentelor de îndeplinire a ODM până în 2015 și solicită o mai mare coordonare a acțiunilor în vederea revizuirii ODM în 2010; invită toate statele membre să acorde un sprijin maxim summitului ONU privind ODM din 2010 și să se pună de acord asupra unei poziții comune în acest sens;

| 4. | invită statele membre să-și îndeplinească pe deplin angajamentele privind AOD atât la nivel bilateral, cât și multilateral; |
| --- | --- |

4.

invită statele membre să-și îndeplinească pe deplin angajamentele privind AOD atât la nivel bilateral, cât și multilateral;

| 5. | solicită statelor membre să sporească volumul AOD pentru a atinge până în 2010 obiectivul comun privind alocarea unei proporții de 0,56 % pentru AOD din venitul național brut (VNB) și, până în 2015, obiectivul de 0,7 % pentru AOD din VNB; solicită, în plus, statelor membre să își accelereze eforturile pentru îmbunătățirea eficienței ajutoarelor prin punerea în aplicare a Declarației de la Paris și a Agendei pentru acțiune de la Accra, printr-o mai bună coordonare a acțiunilor lor, o previzibilitate și durabilitate sporită a mecanismelor de asistență, o accelerare a ritmului de acordare a ajutoarelor, o continuare a deblocării ajutoarelor, precum și prin creșterea capacității de absorbție a destinatarilor ajutoarelor; sprijină noua inițiativă internațională pentru transparența asistenței, menită să amelioreze disponibilitatea și accesibilitatea informațiilor privind asistența, sporindu-i astfel legitimitatea și asigurându-i o utilizare cât mai eficace în vederea combaterii sărăciei; invită toate statele membre care nu au aderat încă la această inițiativă să facă acest lucru; |
| --- | --- |

5.

solicită statelor membre să sporească volumul AOD pentru a atinge până în 2010 obiectivul comun privind alocarea unei proporții de 0,56 % pentru AOD din venitul național brut (VNB) și, până în 2015, obiectivul de 0,7 % pentru AOD din VNB; solicită, în plus, statelor membre să își accelereze eforturile pentru îmbunătățirea eficienței ajutoarelor prin punerea în aplicare a Declarației de la Paris și a Agendei pentru acțiune de la Accra, printr-o mai bună coordonare a acțiunilor lor, o previzibilitate și durabilitate sporită a mecanismelor de asistență, o accelerare a ritmului de acordare a ajutoarelor, o continuare a deblocării ajutoarelor, precum și prin creșterea capacității de absorbție a destinatarilor ajutoarelor; sprijină noua inițiativă internațională pentru transparența asistenței, menită să amelioreze disponibilitatea și accesibilitatea informațiilor privind asistența, sporindu-i astfel legitimitatea și asigurându-i o utilizare cât mai eficace în vederea combaterii sărăciei; invită toate statele membre care nu au aderat încă la această inițiativă să facă acest lucru;

| 6. | subliniază că îndeplinirea angajamentelor privind AOD este imperativă, dar nu suficientă pentru rezolvarea necesităților urgente de dezvoltare și solicită din nou Comisiei să promoveze în mod activ instrumentele inovatoare existente de finanțare a dezvoltării și să identifice în mod urgent noi surse inovatoare de finanțare a dezvoltării; |
| --- | --- |

6.

subliniază că îndeplinirea angajamentelor privind AOD este imperativă, dar nu suficientă pentru rezolvarea necesităților urgente de dezvoltare și solicită din nou Comisiei să promoveze în mod activ instrumentele inovatoare existente de finanțare a dezvoltării și să identifice în mod urgent noi surse inovatoare de finanțare a dezvoltării;

| 7. | constată cu îngrijorare diminuarea eforturilor depuse prin intermediul AOD în domeniul sănătății publice, în special al drepturilor legate de sănătatea sexuală și a reproducerii, care este vital pentru îndeplinirea ODM-urilor; subliniază faptul că o forță de muncă sănătoasă și puternică este o condiție prealabilă a dezvoltării economice; |
| --- | --- |

7.

constată cu îngrijorare diminuarea eforturilor depuse prin intermediul AOD în domeniul sănătății publice, în special al drepturilor legate de sănătatea sexuală și a reproducerii, care este vital pentru îndeplinirea ODM-urilor; subliniază faptul că o forță de muncă sănătoasă și puternică este o condiție prealabilă a dezvoltării economice;

| 8. | invită Comisia să continue procesul de reformă a cooperării internaționale pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să continue procesul de reformă a cooperării internaționale pentru dezvoltare;

| 9. | subliniază că reforma în desfășurare a arhitecturii ajutorului internațional nu trebuie să constituie un pas înapoi în raport cu ceea ce s-a realizat până acum în favoarea dezvoltării și nici nu trebuie să devină o perdea de fum care să le permită statelor membre să-și renege angajamentele; |
| --- | --- |

9.

subliniază că reforma în desfășurare a arhitecturii ajutorului internațional nu trebuie să constituie un pas înapoi în raport cu ceea ce s-a realizat până acum în favoarea dezvoltării și nici nu trebuie să devină o perdea de fum care să le permită statelor membre să-și renege angajamentele;

| 10. | consideră că doar volumul finanțării acordate sub forma ajutorului pentru dezvoltare nu oferă o bază suficientă pentru a evalua eficacitatea și eficiența măsurilor Uniunii Europene din domeniul ajutorului pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

10.

consideră că doar volumul finanțării acordate sub forma ajutorului pentru dezvoltare nu oferă o bază suficientă pentru a evalua eficacitatea și eficiența măsurilor Uniunii Europene din domeniul ajutorului pentru dezvoltare;

| 11. | consideră că ar trebui să se acorde în continuare prioritate depășirii crizei financiare și economice; |
| --- | --- |

11.

consideră că ar trebui să se acorde în continuare prioritate depășirii crizei financiare și economice;

| 12. | subliniază nevoia de a acorda în continuare asistență acestor țări și de o adapta la noile realități și circumstanțe; |
| --- | --- |

12.

subliniază nevoia de a acorda în continuare asistență acestor țări și de o adapta la noile realități și circumstanțe;

| 13. | subliniază faptul că declanșarea crizei economice mondiale a necesitat o consolidare a cooperării pentru dezvoltare, atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că declanșarea crizei economice mondiale a necesitat o consolidare a cooperării pentru dezvoltare, atât din punct de vedere cantitativ, cât și calitativ;

| 14. | subliniază faptul că limitarea posibilităților de creditare, incertitudinea cauzată de ciclul depresiunii și de reducerea activității comerciale la nivel internațional, a investițiilor imigranților și a fondurilor transferate de aceștia la nivel internațional au constituit canalele prin care criza s-a transmis din țările dezvoltate către țările în curs de dezvoltare și în toate aceste domenii este necesar ca Uniunea să adopte inițiative și să își intensifice, într-un mod concertat, amplu și coerent, prezența pe scena internațională; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că limitarea posibilităților de creditare, incertitudinea cauzată de ciclul depresiunii și de reducerea activității comerciale la nivel internațional, a investițiilor imigranților și a fondurilor transferate de aceștia la nivel internațional au constituit canalele prin care criza s-a transmis din țările dezvoltate către țările în curs de dezvoltare și în toate aceste domenii este necesar ca Uniunea să adopte inițiative și să își intensifice, într-un mod concertat, amplu și coerent, prezența pe scena internațională;

| 15. | invită Consiliul și Comisia ca, atunci când monitorizează instrumentele și politicile din domeniul cooperării pentru dezvoltare, să încerce totodată să reducă la minimum consecințele nedorite pentru economiile țărilor în curs de dezvoltare, cum ar fi dependența tot mai puternică de transferurile efectuate în cadrul cooperării pentru dezvoltare, cu efecte negative asupra creșterii economice, salariilor și ocupării forței de muncă, precum și apariția unor structuri dependente în totalitate de ajutoare și a corupției; |
| --- | --- |

15.

invită Consiliul și Comisia ca, atunci când monitorizează instrumentele și politicile din domeniul cooperării pentru dezvoltare, să încerce totodată să reducă la minimum consecințele nedorite pentru economiile țărilor în curs de dezvoltare, cum ar fi dependența tot mai puternică de transferurile efectuate în cadrul cooperării pentru dezvoltare, cu efecte negative asupra creșterii economice, salariilor și ocupării forței de muncă, precum și apariția unor structuri dependente în totalitate de ajutoare și a corupției;

| 16. | invită Consiliul și Comisia să depună eforturi pentru a îmbunătăți coordonarea cooperării pentru dezvoltare la nivel bilateral și multilateral, întrucât coordonarea insuficientă reprezintă unul dintre principalii factori care reduc eficacitatea cooperării pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

16.

invită Consiliul și Comisia să depună eforturi pentru a îmbunătăți coordonarea cooperării pentru dezvoltare la nivel bilateral și multilateral, întrucât coordonarea insuficientă reprezintă unul dintre principalii factori care reduc eficacitatea cooperării pentru dezvoltare;

| 17. | recunoaște că lacunele în ceea ce privește reglementarea, supravegherea și controlul sectorului financiar, precum și anumite politici ale instituțiilor financiare internaționale nu au permis prevenirea crizei, ci, dimpotrivă, au accentuat efectele sale negative; subliniază că, spre deosebire de ceea ce s-a întâmplat în țările dezvoltate, aceste condiții au redus în mod drastic capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a reacționa la încetinirea economică prin adoptarea de stimulente fiscale; |
| --- | --- |

17.

recunoaște că lacunele în ceea ce privește reglementarea, supravegherea și controlul sectorului financiar, precum și anumite politici ale instituțiilor financiare internaționale nu au permis prevenirea crizei, ci, dimpotrivă, au accentuat efectele sale negative; subliniază că, spre deosebire de ceea ce s-a întâmplat în țările dezvoltate, aceste condiții au redus în mod drastic capacitatea țărilor în curs de dezvoltare de a reacționa la încetinirea economică prin adoptarea de stimulente fiscale;

| 18. | subliniază că răspunsul la criza financiară și economică trebuie să fie unul global, că nicio instituție financiară, niciun segment de piață și nicio jurisdicție nu trebuie să facă obiectul unei exceptări de la reglementare sau de la supraveghere, precum și că transparența și responsabilitatea tuturor actorilor trebuie să constituie fundamentul unui nou tip de guvernanță a sectorului financiar la nivel internațional; |
| --- | --- |

18.

subliniază că răspunsul la criza financiară și economică trebuie să fie unul global, că nicio instituție financiară, niciun segment de piață și nicio jurisdicție nu trebuie să facă obiectul unei exceptări de la reglementare sau de la supraveghere, precum și că transparența și responsabilitatea tuturor actorilor trebuie să constituie fundamentul unui nou tip de guvernanță a sectorului financiar la nivel internațional;

| 19. | salută, pe de o parte, mecanismele îmbunătățite de împrumut oferite de IFI țărilor cu venit redus, caracterizate de un nivel mai ridicat de cheltuieli în favoarea săracilor și de o mai mare importanță acordată cheltuielilor destinate reducerii sărăciei și promovării creșterii economice în țările în curs de dezvoltare; exprimă totuși o foarte mare îngrijorare cu privire la pericolul creșterii gradului de îndatorare a țărilor în curs de dezvoltare și la o posibilă criză privind viabilitatea datoriei și solicită realizarea de către guverne a unor reforme urgente ale IFI; |
| --- | --- |

19.

salută, pe de o parte, mecanismele îmbunătățite de împrumut oferite de IFI țărilor cu venit redus, caracterizate de un nivel mai ridicat de cheltuieli în favoarea săracilor și de o mai mare importanță acordată cheltuielilor destinate reducerii sărăciei și promovării creșterii economice în țările în curs de dezvoltare; exprimă totuși o foarte mare îngrijorare cu privire la pericolul creșterii gradului de îndatorare a țărilor în curs de dezvoltare și la o posibilă criză privind viabilitatea datoriei și solicită realizarea de către guverne a unor reforme urgente ale IFI;

| 20. | invită Comisia să analizeze posibilitatea implementării propunerii Băncii Mondiale referitoare la înființarea unui fond destinat categoriilor vulnerabile menit să finanțeze securitatea alimentară, protecția socială și dezvoltarea umană; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să analizeze posibilitatea implementării propunerii Băncii Mondiale referitoare la înființarea unui fond destinat categoriilor vulnerabile menit să finanțeze securitatea alimentară, protecția socială și dezvoltarea umană;

| 21. | solicită liderilor G20 să pună în aplicare, fără întârziere, angajamentele asumate la summitul de la Pittsburgh din septembrie 2009 de reformare a arhitecturii dezvoltării mondiale și, în acest context, să transfere cel puțin 5 % din cotele-parte ale FMI țărilor emergente și în curs de dezvoltare și cel puțin 3 % din drepturile de vot în cadrul Băncii Mondiale țărilor în tranziție și în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

21.

solicită liderilor G20 să pună în aplicare, fără întârziere, angajamentele asumate la summitul de la Pittsburgh din septembrie 2009 de reformare a arhitecturii dezvoltării mondiale și, în acest context, să transfere cel puțin 5 % din cotele-parte ale FMI țărilor emergente și în curs de dezvoltare și cel puțin 3 % din drepturile de vot în cadrul Băncii Mondiale țărilor în tranziție și în curs de dezvoltare;

| 22. | subliniază necesitatea reformării guvernanței economice la nivel mondial pentru a asigura o mai bună reprezentare a țărilor în curs de dezvoltare în forumurile decizionale; propune, în acest scop, includerea în G20 a cel puțin unui reprezentant al țărilor în curs de dezvoltare, în special al țărilor celor mai puțin dezvoltate, care ar putea fi președintele în exercițiu al G77; |
| --- | --- |

22.

subliniază necesitatea reformării guvernanței economice la nivel mondial pentru a asigura o mai bună reprezentare a țărilor în curs de dezvoltare în forumurile decizionale; propune, în acest scop, includerea în G20 a cel puțin unui reprezentant al țărilor în curs de dezvoltare, în special al țărilor celor mai puțin dezvoltate, care ar putea fi președintele în exercițiu al G77;

| 23. | invită Comisia și statele membre să acorde o atenție deosebită promovării și protecției muncii decente și măsurilor de combatere a discriminării de gen și a muncii copiilor, urmând în acest scop recomandările Organizației Internaționale a Muncii, al cărei rol trebuie consolidat; |
| --- | --- |

23.

invită Comisia și statele membre să acorde o atenție deosebită promovării și protecției muncii decente și măsurilor de combatere a discriminării de gen și a muncii copiilor, urmând în acest scop recomandările Organizației Internaționale a Muncii, al cărei rol trebuie consolidat;

| 24. | subliniază nevoia de a evolua către un sistem internațional de guvernanță care să protejeze cele mai vulnerabile populații și țări, în special pe cele afectate cel mai grav de criză și ale căror sisteme de protecție sunt ineficiente sau inexistente; |
| --- | --- |

24.

subliniază nevoia de a evolua către un sistem internațional de guvernanță care să protejeze cele mai vulnerabile populații și țări, în special pe cele afectate cel mai grav de criză și ale căror sisteme de protecție sunt ineficiente sau inexistente;

| 25. | constată că membrii FMI au aprobat alocarea a 250 de miliarde USD în drepturi speciale de tragere (DST) și că țările în curs de dezvoltare vor beneficia de doar 18 miliarde USD din aceste DST; îndeamnă statele membre și comunitatea internațională să analizeze propunerea lui Soros, conform căreia țările bogate ar trebui să-și aloce DST unui fond destinat intereselor publice mondiale, precum lupta împotriva schimbărilor climatice și eradicarea sărăciei; |
| --- | --- |

25.

constată că membrii FMI au aprobat alocarea a 250 de miliarde USD în drepturi speciale de tragere (DST) și că țările în curs de dezvoltare vor beneficia de doar 18 miliarde USD din aceste DST; îndeamnă statele membre și comunitatea internațională să analizeze propunerea lui Soros, conform căreia țările bogate ar trebui să-și aloce DST unui fond destinat intereselor publice mondiale, precum lupta împotriva schimbărilor climatice și eradicarea sărăciei;

| 26. | invită Consiliul și Comisia să ia măsuri pentru a face posibilă majorarea finanțării pentru instituțiile financiare internaționale, astfel cum s-a convenit la summitul G20; |
| --- | --- |

26.

invită Consiliul și Comisia să ia măsuri pentru a face posibilă majorarea finanțării pentru instituțiile financiare internaționale, astfel cum s-a convenit la summitul G20;

| 27. | solicită Consiliului și Comisiei să promoveze o reformă ambițioasă a FMI; |
| --- | --- |

27.

solicită Consiliului și Comisiei să promoveze o reformă ambițioasă a FMI;

| 28. | propune intensificarea cooperării macroeconomice în cadrul G20, consolidarea rolului Organizației Națiunilor Unite și reformarea instituțiilor financiare internaționale pentru a oferi un răspuns concertat în fața aceste crize și a efectelor sale în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

28.

propune intensificarea cooperării macroeconomice în cadrul G20, consolidarea rolului Organizației Națiunilor Unite și reformarea instituțiilor financiare internaționale pentru a oferi un răspuns concertat în fața aceste crize și a efectelor sale în țările în curs de dezvoltare;

| 29. | regretă că sectorul financiar nu a însușit încă pe deplin învățămintele acestei crize fără precedent, în pofida faptului că acesta a beneficiat de enorme dispozitive de sprijin de stat; salută în acest sens angajamentul luat de liderii G20 la summitul de la Pittsburgh din septembrie 2009 de a se asigura că sectorul financiar va compensa costurile crizei suportate până acum de contribuabili, ceilalți cetățeni și serviciile publice atât în țările dezvoltate, cât și în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

29.

regretă că sectorul financiar nu a însușit încă pe deplin învățămintele acestei crize fără precedent, în pofida faptului că acesta a beneficiat de enorme dispozitive de sprijin de stat; salută în acest sens angajamentul luat de liderii G20 la summitul de la Pittsburgh din septembrie 2009 de a se asigura că sectorul financiar va compensa costurile crizei suportate până acum de contribuabili, ceilalți cetățeni și serviciile publice atât în țările dezvoltate, cât și în țările în curs de dezvoltare;

| 30. | este ferm convins că impozitarea sistemului bancar ar reprezenta o contribuție echitabilă din partea sectorului financiar la justiția socială mondială; solicită, de asemenea, instituirea unei taxe internaționale asupra tranzacțiilor financiare pentru a acorda sistemului general de impozitare un caracter mai echitabil și pentru a genera resurse suplimentare de finanțare a dezvoltării și a intereselor publice mondiale, inclusiv adaptarea țărilor în curs de dezvoltare la schimbările climatice și la efectele acestora; |
| --- | --- |

30.

este ferm convins că impozitarea sistemului bancar ar reprezenta o contribuție echitabilă din partea sectorului financiar la justiția socială mondială; solicită, de asemenea, instituirea unei taxe internaționale asupra tranzacțiilor financiare pentru a acorda sistemului general de impozitare un caracter mai echitabil și pentru a genera resurse suplimentare de finanțare a dezvoltării și a intereselor publice mondiale, inclusiv adaptarea țărilor în curs de dezvoltare la schimbările climatice și la efectele acestora;

| 31. | îndeamnă Comisia să prezinte o comunicare privind modul în care impozitarea tranzacțiilor financiare internaționale ar putea să contribuie, printre altele, la îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, la remedierea dezechilibrelor mondiale și la promovarea dezvoltării durabile la nivel mondial; |
| --- | --- |

31.

îndeamnă Comisia să prezinte o comunicare privind modul în care impozitarea tranzacțiilor financiare internaționale ar putea să contribuie, printre altele, la îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, la remedierea dezechilibrelor mondiale și la promovarea dezvoltării durabile la nivel mondial;

| 32. | solicită ca pentru următorul Summit G20 Fondul Monetar Internațional să pregătească un raport privind contribuția pe care urmează să o aducă sistemul financiar pentru acoperirea costurilor asociate intervențiilor diferitelor guverne, ținând seama de toate costurile directe și indirecte impuse finanțelor publice și, în special, de impactul acestora asupra bugetelor țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

32.

solicită ca pentru următorul Summit G20 Fondul Monetar Internațional să pregătească un raport privind contribuția pe care urmează să o aducă sistemul financiar pentru acoperirea costurilor asociate intervențiilor diferitelor guverne, ținând seama de toate costurile directe și indirecte impuse finanțelor publice și, în special, de impactul acestora asupra bugetelor țărilor în curs de dezvoltare;

| 33. | constată cu mare îngrijorare că, potrivit estimărilor, țările în curs de dezvoltare se vor confrunta în 2010 cu un deficit financiar de 315 miliarde USD și că dificultățile bugetare din ce în ce mai mari din țările cele mai vulnerabile periclitează cheltuieli vitale în domeniul educației, sănătății, infrastructurii și protecției sociale, în valoare de 11,6 miliarde USD; consideră oportun, prin urmare, să examineze posibilitatea încheierii unui acord cu țările creditoare în vederea stabilirii unui moratoriu temporar sau a anulării datoriei în cazul țărilor celor mai sărace pentru a le permite să implementeze politici fiscale anticiclice în vederea reducerii efectelor grave ale crizei; propune depunerea de eforturi în vederea facilitării măsurilor necesare pentru o arbitrare transparentă a datoriilor; |
| --- | --- |

33.

constată cu mare îngrijorare că, potrivit estimărilor, țările în curs de dezvoltare se vor confrunta în 2010 cu un deficit financiar de 315 miliarde USD și că dificultățile bugetare din ce în ce mai mari din țările cele mai vulnerabile periclitează cheltuieli vitale în domeniul educației, sănătății, infrastructurii și protecției sociale, în valoare de 11,6 miliarde USD; consideră oportun, prin urmare, să examineze posibilitatea încheierii unui acord cu țările creditoare în vederea stabilirii unui moratoriu temporar sau a anulării datoriei în cazul țărilor celor mai sărace pentru a le permite să implementeze politici fiscale anticiclice în vederea reducerii efectelor grave ale crizei; propune depunerea de eforturi în vederea facilitării măsurilor necesare pentru o arbitrare transparentă a datoriilor;

| 34. | salută inițiativele statelor membre de punere în aplicare a unor taxe voluntare pe emisiile maritime și aviatice, care să contribuie la finanțarea costurilor de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea în țările în curs de dezvoltare, și invită toate statele membre să analizeze posibilitatea punerii în aplicare a unor taxe similare; |
| --- | --- |

34.

salută inițiativele statelor membre de punere în aplicare a unor taxe voluntare pe emisiile maritime și aviatice, care să contribuie la finanțarea costurilor de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea în țările în curs de dezvoltare, și invită toate statele membre să analizeze posibilitatea punerii în aplicare a unor taxe similare;

| 35. | în conformitate cu Rezoluția sa din 21 octombrie 2008, invită statele membre și Comisia să ajungă la un acord, în cadrul Sistemului Uniunii Europene de comercializare a cotelor de emisie, privind alocarea a cel puțin 25 % din veniturile obținute din licitarea cotelor de emisie de dioxid de carbon în vederea acordării unui sprijin efectiv, utilizând investiții publice, țărilor în curs de dezvoltare în eforturile lor de a face față schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

35.

în conformitate cu Rezoluția sa din 21 octombrie 2008, invită statele membre și Comisia să ajungă la un acord, în cadrul Sistemului Uniunii Europene de comercializare a cotelor de emisie, privind alocarea a cel puțin 25 % din veniturile obținute din licitarea cotelor de emisie de dioxid de carbon în vederea acordării unui sprijin efectiv, utilizând investiții publice, țărilor în curs de dezvoltare în eforturile lor de a face față schimbărilor climatice;

| 36. | invită Comisia și statele membre să sprijine toate acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, care afectează cel mai grav țările în curs de dezvoltare, și să accelereze, în acest context, transferul de tehnologii corespunzătoare; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia și statele membre să sprijine toate acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, care afectează cel mai grav țările în curs de dezvoltare, și să accelereze, în acest context, transferul de tehnologii corespunzătoare;

| 37. | invită, de asemenea, Comisia și statele membre să acorde o atenție mai puternică legăturii dintre criza ecologică și criza din domeniul dezvoltării și le îndeamnă să includă printre prioritățile UE dezvoltarea durabilă și „creșterea economică ecologică”; îndeamnă UE să aloce fonduri suplimentare angajamentelor sale de a combate schimbările climatice în țările în curs de dezvoltare, ținând seama, de asemenea, de numărul tot mai mare al refugiaților ecologici; |
| --- | --- |

37.

invită, de asemenea, Comisia și statele membre să acorde o atenție mai puternică legăturii dintre criza ecologică și criza din domeniul dezvoltării și le îndeamnă să includă printre prioritățile UE dezvoltarea durabilă și „creșterea economică ecologică”; îndeamnă UE să aloce fonduri suplimentare angajamentelor sale de a combate schimbările climatice în țările în curs de dezvoltare, ținând seama, de asemenea, de numărul tot mai mare al refugiaților ecologici;

| 38. | salută angajamentul Consiliului European din octombrie 2009 de a nu submina obiectivele de dezvoltare ale mileniului privind combaterea schimbărilor climatice; îndeamnă Consiliul să convină cât mai curând posibil, în contextul concluziilor summitului de la Copenhaga și al acordurilor G20, asupra unor angajamente financiare ferme care să permită țărilor în curs de dezvoltare să facă față condițiilor climatice tot mai dificile și să se asigure că asistența necesară în urma crizei economice nu va rezulta într-o recrudescență a supraîndatorării externe; |
| --- | --- |

38.

salută angajamentul Consiliului European din octombrie 2009 de a nu submina obiectivele de dezvoltare ale mileniului privind combaterea schimbărilor climatice; îndeamnă Consiliul să convină cât mai curând posibil, în contextul concluziilor summitului de la Copenhaga și al acordurilor G20, asupra unor angajamente financiare ferme care să permită țărilor în curs de dezvoltare să facă față condițiilor climatice tot mai dificile și să se asigure că asistența necesară în urma crizei economice nu va rezulta într-o recrudescență a supraîndatorării externe;

| 39. | subliniază importanța capitală a sumelor de bani trimise de emigranți, capitalul ajungând direct în mâinile populației-țintă din țările în curs de dezvoltare, care poate folosi aceste sume pentru nevoi urgente; solicită statelor membre și țărilor recipiente să faciliteze aceste transferuri de bani și să depună eforturi pentru reducerea costurilor acestora; |
| --- | --- |

39.

subliniază importanța capitală a sumelor de bani trimise de emigranți, capitalul ajungând direct în mâinile populației-țintă din țările în curs de dezvoltare, care poate folosi aceste sume pentru nevoi urgente; solicită statelor membre și țărilor recipiente să faciliteze aceste transferuri de bani și să depună eforturi pentru reducerea costurilor acestora;

| 40. | salută angajamentul luat de liderii G8 la summitul de la L'Aquila (Italia), din iulie 2009, în vederea reducerii, în următorii cinci ani, a costurilor transferurilor de bani efectuate de emigranți de la 10 % la 5 %; consideră că o mai mare competiție pe piață și un cadru de reglementare mai larg reprezintă măsuri esențiale de reducere a costurilor asociate tranzacțiilor efectuate de emigranți, alături de accelerarea adoptării de noi tehnologii și de promovarea incluziunii financiare a grupurilor de persoane sărace din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

40.

salută angajamentul luat de liderii G8 la summitul de la L'Aquila (Italia), din iulie 2009, în vederea reducerii, în următorii cinci ani, a costurilor transferurilor de bani efectuate de emigranți de la 10 % la 5 %; consideră că o mai mare competiție pe piață și un cadru de reglementare mai larg reprezintă măsuri esențiale de reducere a costurilor asociate tranzacțiilor efectuate de emigranți, alături de accelerarea adoptării de noi tehnologii și de promovarea incluziunii financiare a grupurilor de persoane sărace din țările în curs de dezvoltare;

| 41. | sprijină crearea de inițiative pentru dezvoltare de tip public-public și public-privat, conduse de organisme publice cu sprijinul financiar al unor donatori privați și adaptate priorităților țărilor partenere, ca o modalitate de creștere a investițiilor directe cu caracter responsabil și durabil în țările în curs de dezvoltare și de facilitare a transferurilor de tehnologii; |
| --- | --- |

41.

sprijină crearea de inițiative pentru dezvoltare de tip public-public și public-privat, conduse de organisme publice cu sprijinul financiar al unor donatori privați și adaptate priorităților țărilor partenere, ca o modalitate de creștere a investițiilor directe cu caracter responsabil și durabil în țările în curs de dezvoltare și de facilitare a transferurilor de tehnologii;

| 42. | reamintește rolul crucial al organizațiilor societății civile, al autorităților locale și al cooperării descentralizate în combaterea consecințelor crizei economice și în procesul de dezvoltare; în acest context, solicită Comisiei să axeze asistența financiară europeană în țările în curs de dezvoltare pe descentralizare; |
| --- | --- |

42.

reamintește rolul crucial al organizațiilor societății civile, al autorităților locale și al cooperării descentralizate în combaterea consecințelor crizei economice și în procesul de dezvoltare; în acest context, solicită Comisiei să axeze asistența financiară europeană în țările în curs de dezvoltare pe descentralizare;

| 43. | salută aprobarea mecanismului FLEX privind vulnerabilitatea, destinat sprijinirii țărilor eligibile din Africa, Caraibe și Pacific (ACP) în efortul lor de adaptare la consecințele sociale ale crizei, și solicită deblocarea fondurilor în cel mai scurt timp; își exprimă totuși din nou îngrijorarea cu privire la modul în care Comisia va acoperi deficitul de finanțare provocat, în anii viitori, de plata anticipată a sprijinului bugetar; |
| --- | --- |

43.

salută aprobarea mecanismului FLEX privind vulnerabilitatea, destinat sprijinirii țărilor eligibile din Africa, Caraibe și Pacific (ACP) în efortul lor de adaptare la consecințele sociale ale crizei, și solicită deblocarea fondurilor în cel mai scurt timp; își exprimă totuși din nou îngrijorarea cu privire la modul în care Comisia va acoperi deficitul de finanțare provocat, în anii viitori, de plata anticipată a sprijinului bugetar;

| 44. | consideră comerțul ca fiind principala forță motrice a creșterii economice și a reducerii sărăciei în țările în curs de dezvoltare și invită UE și statele membre să-și valorifice influența internațională pentru a se asigura că Runda de negocieri de la Doha se axează în continuare pe dezvoltare și se încheie cu succes, în mod echitabil și favorabil dezvoltării, consolidând în același timp orientarea spre reducerea sărăciei a politicii UE de sprijinire a comerțului; |
| --- | --- |

44.

consideră comerțul ca fiind principala forță motrice a creșterii economice și a reducerii sărăciei în țările în curs de dezvoltare și invită UE și statele membre să-și valorifice influența internațională pentru a se asigura că Runda de negocieri de la Doha se axează în continuare pe dezvoltare și se încheie cu succes, în mod echitabil și favorabil dezvoltării, consolidând în același timp orientarea spre reducerea sărăciei a politicii UE de sprijinire a comerțului;

| 45. | subliniază că, în conformitate cu articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, UE trebuie să asigure funcționarea coerentă a politicilor sale din domeniul comerțului, securității, migrației, agriculturii și a altor politici, pentru a fi benefice țărilor în curs de dezvoltare, pe de o parte, și pentru a promova un sistem financiar și comercial internațional echitabil și favorabil dezvoltării, pe de altă parte; |
| --- | --- |

45.

subliniază că, în conformitate cu articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, UE trebuie să asigure funcționarea coerentă a politicilor sale din domeniul comerțului, securității, migrației, agriculturii și a altor politici, pentru a fi benefice țărilor în curs de dezvoltare, pe de o parte, și pentru a promova un sistem financiar și comercial internațional echitabil și favorabil dezvoltării, pe de altă parte;

| 46. | reamintește faptul că principiul coerenței politicilor de dezvoltare (CPD), care este consacrat în tratat, este un concept cheie care vizează îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM); îndeamnă UE, în consecință, să dezvolte o politică comercială care să fie consecventă și coerentă cu obiectivul îndeplinirii ODM; solicită elaborarea unor mecanisme juridice solide, care să asigure că UE este răspunzătoare pentru angajamentele sale privind coerența politicilor; |
| --- | --- |

46.

reamintește faptul că principiul coerenței politicilor de dezvoltare (CPD), care este consacrat în tratat, este un concept cheie care vizează îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM); îndeamnă UE, în consecință, să dezvolte o politică comercială care să fie consecventă și coerentă cu obiectivul îndeplinirii ODM; solicită elaborarea unor mecanisme juridice solide, care să asigure că UE este răspunzătoare pentru angajamentele sale privind coerența politicilor;

| 47. | solicită sporirea coerenței ajutorului pentru dezvoltare și a celorlalte politici ale UE; constată că, spre exemplu, comercializarea produselor agricole subvenționate de către UE poate să contravină creării de piețe viabile pentru produsele agricultorilor locali săraci și, astfel, poate să submineze eforturile depuse în cadrul proiectelor care își propun să stimuleze agricultura locală; |
| --- | --- |

47.

solicită sporirea coerenței ajutorului pentru dezvoltare și a celorlalte politici ale UE; constată că, spre exemplu, comercializarea produselor agricole subvenționate de către UE poate să contravină creării de piețe viabile pentru produsele agricultorilor locali săraci și, astfel, poate să submineze eforturile depuse în cadrul proiectelor care își propun să stimuleze agricultura locală;

| 48. | are convingerea că o încheiere echilibrată, echitabilă și orientată spre dezvoltare a Rundei de la Doha ar accelera redresarea economică în urma crizei și ar putea contribui la reducerea sărăciei în țările în curs de dezvoltare, la crearea de locuri de muncă de calitate și la reducerea prețurilor de consum; prin urmare, își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu lipsa de progrese în negocierile din cadrul Rundei de la Doha; |
| --- | --- |

48.

are convingerea că o încheiere echilibrată, echitabilă și orientată spre dezvoltare a Rundei de la Doha ar accelera redresarea economică în urma crizei și ar putea contribui la reducerea sărăciei în țările în curs de dezvoltare, la crearea de locuri de muncă de calitate și la reducerea prețurilor de consum; prin urmare, își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu lipsa de progrese în negocierile din cadrul Rundei de la Doha;

| 49. | subliniază că, pentru a asigura o stabilitate financiară sporită și a îmbunătăți funcționarea sistemului comercial mondial în cadrul OMC, ar trebui să se avanseze în direcția unui nou sistem monetar și financiar internațional, bazat pe norme multilaterale care să țină seama de problemele specifice țărilor în curs de dezvoltare și făcând parte din sistemul Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

49.

subliniază că, pentru a asigura o stabilitate financiară sporită și a îmbunătăți funcționarea sistemului comercial mondial în cadrul OMC, ar trebui să se avanseze în direcția unui nou sistem monetar și financiar internațional, bazat pe norme multilaterale care să țină seama de problemele specifice țărilor în curs de dezvoltare și făcând parte din sistemul Organizației Națiunilor Unite;

| 50. | reamintește faptul că strategia de ajutor pentru comerț vizează să ajute țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate să negocieze, să implementeze și să obțină beneficii din acordurile comerciale, să își dezvolte comerțul și să accelereze eradicarea sărăciei; solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că angajamentele de a îndeplini obiectivul UE de 2 miliarde EUR pe an până în 2010 sunt respectate; solicită Comisiei să prezinte informații și cifre detaliate privind liniile bugetare folosite pentru finanțarea asistenței aferente comerțului și a ajutorului pentru comerț (în plus față de linia bugetară 20 02 03) și pentru toate tipurile de finanțare alocate ajutorului pentru comerț care provin de la bugetul UE; |
| --- | --- |

50.

reamintește faptul că strategia de ajutor pentru comerț vizează să ajute țările în curs de dezvoltare și țările cel mai puțin dezvoltate să negocieze, să implementeze și să obțină beneficii din acordurile comerciale, să își dezvolte comerțul și să accelereze eradicarea sărăciei; solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că angajamentele de a îndeplini obiectivul UE de 2 miliarde EUR pe an până în 2010 sunt respectate; solicită Comisiei să prezinte informații și cifre detaliate privind liniile bugetare folosite pentru finanțarea asistenței aferente comerțului și a ajutorului pentru comerț (în plus față de linia bugetară 20 02 03) și pentru toate tipurile de finanțare alocate ajutorului pentru comerț care provin de la bugetul UE;

| 51. | reafirmă faptul că acordurile de parteneriat economic (APE) ar trebui concepute ca instrumente de promovare a dezvoltării și nu ar trebui privite ca simple instrumente din domeniul comerțului internațional; îndeamnă Comisia să depună eforturi în vederea încheierii rapide a negocierilor, având în vedere totodată modul în care dispozițiile APE pot influența capacitatea țărilor ACP de a face față crizei; |
| --- | --- |

51.

reafirmă faptul că acordurile de parteneriat economic (APE) ar trebui concepute ca instrumente de promovare a dezvoltării și nu ar trebui privite ca simple instrumente din domeniul comerțului internațional; îndeamnă Comisia să depună eforturi în vederea încheierii rapide a negocierilor, având în vedere totodată modul în care dispozițiile APE pot influența capacitatea țărilor ACP de a face față crizei;

| 52. | observă faptul că scăderea considerabilă a veniturilor din export în multe țări în curs de dezvoltare, în special în țările cel mai puțin dezvoltate, a redus ritmul creșterea și al dezvoltării sudului; invită Comisia – atunci când negociază și implementează acorduri comerciale, în special acorduri de parteneriat economic – să consolideze coerența politicilor UE pentru dezvoltare și, printre altele, promovarea muncii decente, a bunăstării și a creării de locuri de muncă și să asigure o asimetrie și perioade de tranziție adecvate pentru angajamentele comerciale, respectarea priorităților pentru fiecare țară, precum și consultarea adecvată a actorilor-cheie și a societății civile; |
| --- | --- |

52.

observă faptul că scăderea considerabilă a veniturilor din export în multe țări în curs de dezvoltare, în special în țările cel mai puțin dezvoltate, a redus ritmul creșterea și al dezvoltării sudului; invită Comisia – atunci când negociază și implementează acorduri comerciale, în special acorduri de parteneriat economic – să consolideze coerența politicilor UE pentru dezvoltare și, printre altele, promovarea muncii decente, a bunăstării și a creării de locuri de muncă și să asigure o asimetrie și perioade de tranziție adecvate pentru angajamentele comerciale, respectarea priorităților pentru fiecare țară, precum și consultarea adecvată a actorilor-cheie și a societății civile;

| 53. | consideră că țările în curs de dezvoltare, care depind în mod deosebit de ajutoarele financiare acordate în cadrul cooperării pentru dezvoltare și care prezintă o orientare semnificativă spre export, au fost, până în prezent, cele mai afectate de criză, întrucât fluxurile financiare de la nord la sud se diminuează din ce în ce mai mult, iar piețele interne ale multor țări în curs de dezvoltare sunt prea slabe pentru a compensa declinul exporturilor; |
| --- | --- |

53.

consideră că țările în curs de dezvoltare, care depind în mod deosebit de ajutoarele financiare acordate în cadrul cooperării pentru dezvoltare și care prezintă o orientare semnificativă spre export, au fost, până în prezent, cele mai afectate de criză, întrucât fluxurile financiare de la nord la sud se diminuează din ce în ce mai mult, iar piețele interne ale multor țări în curs de dezvoltare sunt prea slabe pentru a compensa declinul exporturilor;

| 54. | solicită Comisiei să evalueze dependența de exporturi a țărilor ACP și compatibilitatea acestui lucru cu obiectivele de dezvoltare din documentele de strategie de țară; |
| --- | --- |

54.

solicită Comisiei să evalueze dependența de exporturi a țărilor ACP și compatibilitatea acestui lucru cu obiectivele de dezvoltare din documentele de strategie de țară;

| 55. | ia act de Acordul privind sistemul global de preferințe comerciale (SGPC), un mecanism instituit de 22 de țări în curs de dezvoltare pentru a reduce taxele vamale și alte bariere din calea exportului de bunuri comercializate între ele, având ca obiectiv intensificarea comerțului sud-sud și un grad mai ridicat de independență a acestuia de fluctuațiile comerciale mondiale; |
| --- | --- |

55.

ia act de Acordul privind sistemul global de preferințe comerciale (SGPC), un mecanism instituit de 22 de țări în curs de dezvoltare pentru a reduce taxele vamale și alte bariere din calea exportului de bunuri comercializate între ele, având ca obiectiv intensificarea comerțului sud-sud și un grad mai ridicat de independență a acestuia de fluctuațiile comerciale mondiale;

| 56. | consideră că protecționismul nu este un răspuns adecvat la criză și îndeamnă din nou UE să acționeze în consecință, reducând barierelor comerciale și subvențiile Uniunii, precum și alte tipuri de subvenții, care distorsionează schimburile comerciale și au un puternic efect negativ asupra țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

56.

consideră că protecționismul nu este un răspuns adecvat la criză și îndeamnă din nou UE să acționeze în consecință, reducând barierelor comerciale și subvențiile Uniunii, precum și alte tipuri de subvenții, care distorsionează schimburile comerciale și au un puternic efect negativ asupra țărilor în curs de dezvoltare;

| 57. | consideră că politica de dezvoltare a UE ar trebui să respecte atât interesele UE, cât și pe cele ale țărilor în curs de dezvoltare și consideră că deschiderea reciprocă a piețelor, care nu ar trebui realizată în detrimentul stabilității economice în țările în curs de dezvoltare, necesită cadre de reglementare și supraveghere echivalente; solicită Comisiei, Consiliului și Băncii Europene de Investiții să prevadă oferirea de microcredite IMM-urilor și micilor agricultori ca prioritate în cooperarea pentru dezvoltare, susținând astfel structurile economice regionale viabile; |
| --- | --- |

57.

consideră că politica de dezvoltare a UE ar trebui să respecte atât interesele UE, cât și pe cele ale țărilor în curs de dezvoltare și consideră că deschiderea reciprocă a piețelor, care nu ar trebui realizată în detrimentul stabilității economice în țările în curs de dezvoltare, necesită cadre de reglementare și supraveghere echivalente; solicită Comisiei, Consiliului și Băncii Europene de Investiții să prevadă oferirea de microcredite IMM-urilor și micilor agricultori ca prioritate în cooperarea pentru dezvoltare, susținând astfel structurile economice regionale viabile;

| 58. | solicită Comisiei să adopte măsuri în vederea realizării obiectivelor sale pe termen lung în domeniul dezvoltării, pregătindu-se pentru dezvoltare susținută și pentru asistență umanitară în perioada în care presiunea exercitată de criză asupra țărilor în curs de dezvoltare și-a atins puterea maximă; |
| --- | --- |

58.

solicită Comisiei să adopte măsuri în vederea realizării obiectivelor sale pe termen lung în domeniul dezvoltării, pregătindu-se pentru dezvoltare susținută și pentru asistență umanitară în perioada în care presiunea exercitată de criză asupra țărilor în curs de dezvoltare și-a atins puterea maximă;

| 59. | subliniază că dimensiunea, profunzimea și complexitatea crizei financiare sunt legate de separarea dintre evoluția sectorului financiar și economia reală, de existența unor dezechilibre tot mai accentuate la nivel mondial și de agravarea problemelor de mediu ale planetei, a căror remediere este necesară pentru a reorienta sistemul economic în direcția dezvoltării durabile la nivel mondial; |
| --- | --- |

59.

subliniază că dimensiunea, profunzimea și complexitatea crizei financiare sunt legate de separarea dintre evoluția sectorului financiar și economia reală, de existența unor dezechilibre tot mai accentuate la nivel mondial și de agravarea problemelor de mediu ale planetei, a căror remediere este necesară pentru a reorienta sistemul economic în direcția dezvoltării durabile la nivel mondial;

| 60. | își exprimă adânca îngrijorare cu privire la faptul că efectele negative ale paradisurilor fiscale pot reprezenta un obstacol insurmontabil în calea dezvoltării economice a țărilor sărace, aducând atingere suveranității altor țări, diminuând eficiența piețelor financiare și a alocării resurselor, subminând sistemele naționale de impozitare și mărind costurile fiscalității, incitând la infracțiuni economice și dăunând veniturilor private, bunei guvernanțe și creșterii economice, împiedicând astfel țările în curs de dezvoltare să investească în servicii publice, educație, securitate socială și bunăstarea populației; |
| --- | --- |

60.

își exprimă adânca îngrijorare cu privire la faptul că efectele negative ale paradisurilor fiscale pot reprezenta un obstacol insurmontabil în calea dezvoltării economice a țărilor sărace, aducând atingere suveranității altor țări, diminuând eficiența piețelor financiare și a alocării resurselor, subminând sistemele naționale de impozitare și mărind costurile fiscalității, incitând la infracțiuni economice și dăunând veniturilor private, bunei guvernanțe și creșterii economice, împiedicând astfel țările în curs de dezvoltare să investească în servicii publice, educație, securitate socială și bunăstarea populației;

| 61. | subliniază faptul că paradisurile fiscale și centrele offshore încurajează strategiile de evaziune fiscală (spre exemplu, prin evaluarea incorectă a valorii transferurilor), frauda fiscală și scurgerile ilicite de capital; în special, subliniază faptul că, în țările în curs de dezvoltare, frauda fiscală conduce la o pierdere anuală de venituri fiscale de zece ori mai mare decât cuantumul ajutorului pentru dezvoltare provenit de la țările dezvoltate; îndeamnă, prin urmare, statele membre să facă din combaterea paradisurilor fiscale, a evaziunii fiscale și a scurgerilor ilicite de capital din țările în curs de dezvoltare una dintre prioritățile lor de prim rang; își reiterează, în acest context, convingerea că schimbul automat de informații ar trebui să fie extins la nivel mondial și pus în aplicare într-un cadru multilateral; |
| --- | --- |

61.

subliniază faptul că paradisurile fiscale și centrele offshore încurajează strategiile de evaziune fiscală (spre exemplu, prin evaluarea incorectă a valorii transferurilor), frauda fiscală și scurgerile ilicite de capital; în special, subliniază faptul că, în țările în curs de dezvoltare, frauda fiscală conduce la o pierdere anuală de venituri fiscale de zece ori mai mare decât cuantumul ajutorului pentru dezvoltare provenit de la țările dezvoltate; îndeamnă, prin urmare, statele membre să facă din combaterea paradisurilor fiscale, a evaziunii fiscale și a scurgerilor ilicite de capital din țările în curs de dezvoltare una dintre prioritățile lor de prim rang; își reiterează, în acest context, convingerea că schimbul automat de informații ar trebui să fie extins la nivel mondial și pus în aplicare într-un cadru multilateral;

| 62. | constată că la nivel mondial există zeci de paradisuri fiscale care sunt utilizate chiar și de anumite societăți cu sediul în țările OCDE pentru a evita plata impozitelor către țările în curs de dezvoltare unde acestea desfășoară activități profitabile sau către țările lor de origine; solicită Comisiei să raporteze cu privire la modul în care schimburile automate de informații pot fi extinse la nivel mondial, modul în care pot fi aplicate sancțiuni împotriva paradisurilor fiscale necooperante și a utilizatorilor acestora, precum și cu privire la posibilitățile de a impune societăților transnaționale din UE o obligație de raportare defalcată pe țări a profiturilor realizate și a impozitelor plătite; |
| --- | --- |

62.

constată că la nivel mondial există zeci de paradisuri fiscale care sunt utilizate chiar și de anumite societăți cu sediul în țările OCDE pentru a evita plata impozitelor către țările în curs de dezvoltare unde acestea desfășoară activități profitabile sau către țările lor de origine; solicită Comisiei să raporteze cu privire la modul în care schimburile automate de informații pot fi extinse la nivel mondial, modul în care pot fi aplicate sancțiuni împotriva paradisurilor fiscale necooperante și a utilizatorilor acestora, precum și cu privire la posibilitățile de a impune societăților transnaționale din UE o obligație de raportare defalcată pe țări a profiturilor realizate și a impozitelor plătite;

| 63. | recunoaște faptul că acordurile de schimb de informații fiscale nu elimină structura dăunătoare a sistemelor fiscale izolate sau absența de registre publice și nu reușesc să promoveze prezentarea conturilor, auditul sau păstrarea documentelor; salută eforturile G20 și ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) de a lua măsuri împotriva paradisurilor fiscale, dar constată și regretă faptul că criteriile stabilite, acordurile de schimb de informații fiscale și procedurile existente nu vor fi suficiente pentru a rezolva problema paradisurilor fiscale și a fluxurilor financiare ilegale; invită OCDE, G20 și Uniunea Europeană să adopte criterii mai stricte de identificare a paradisurilor fiscale și să conlucreze în vederea realizării unui acord multilateral de schimb automat de informații fiscale, obligatoriu și aplicabil la nivel internațional, care să prevadă sancțiuni în caz de încălcare a acestuia; |
| --- | --- |

63.

recunoaște faptul că acordurile de schimb de informații fiscale nu elimină structura dăunătoare a sistemelor fiscale izolate sau absența de registre publice și nu reușesc să promoveze prezentarea conturilor, auditul sau păstrarea documentelor; salută eforturile G20 și ale Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) de a lua măsuri împotriva paradisurilor fiscale, dar constată și regretă faptul că criteriile stabilite, acordurile de schimb de informații fiscale și procedurile existente nu vor fi suficiente pentru a rezolva problema paradisurilor fiscale și a fluxurilor financiare ilegale; invită OCDE, G20 și Uniunea Europeană să adopte criterii mai stricte de identificare a paradisurilor fiscale și să conlucreze în vederea realizării unui acord multilateral de schimb automat de informații fiscale, obligatoriu și aplicabil la nivel internațional, care să prevadă sancțiuni în caz de încălcare a acestuia;

| 64. | invită UE, statele membre și instituțiile financiare internaționale să sprijine țările în curs de dezvoltare în eforturile de consolidare a veniturilor lor, precum și să sprijine dezvoltarea capacităților în domeniul fiscal; |
| --- | --- |

64.

invită UE, statele membre și instituțiile financiare internaționale să sprijine țările în curs de dezvoltare în eforturile de consolidare a veniturilor lor, precum și să sprijine dezvoltarea capacităților în domeniul fiscal;

| 65. | constată că jumătate din totalitatea fluxurilor financiare ilegale care provin din țările în curs de dezvoltare sunt legate de o evaluare greșită a valorii schimburilor comerciale și îndeamnă din nou la realizarea unui nou acord financiar mondial, cu caracter obligatoriu, care să oblige corporațiile transnaționale, inclusiv diferitele lor filiale, să dezvăluie în mod automat profiturile realizate și taxele plătite în fiecare țară, asigurând astfel transparența privind vânzările, profiturile și taxele din fiecare jurisdicție în care acestea se află; |
| --- | --- |

65.

constată că jumătate din totalitatea fluxurilor financiare ilegale care provin din țările în curs de dezvoltare sunt legate de o evaluare greșită a valorii schimburilor comerciale și îndeamnă din nou la realizarea unui nou acord financiar mondial, cu caracter obligatoriu, care să oblige corporațiile transnaționale, inclusiv diferitele lor filiale, să dezvăluie în mod automat profiturile realizate și taxele plătite în fiecare țară, asigurând astfel transparența privind vânzările, profiturile și taxele din fiecare jurisdicție în care acestea se află;

| 66. | invită Comisia să promoveze activ responsabilitatea socială și de mediu a întreprinderilor (RSM) pentru a permite un control efectiv al efectelor sociale, de mediu și în ceea ce privește respectarea drepturilor omului ale activităților corporațiilor transnaționale și ale filialelor acestora în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

66.

invită Comisia să promoveze activ responsabilitatea socială și de mediu a întreprinderilor (RSM) pentru a permite un control efectiv al efectelor sociale, de mediu și în ceea ce privește respectarea drepturilor omului ale activităților corporațiilor transnaționale și ale filialelor acestora în țările în curs de dezvoltare;

| 67. | ia act cu îngrijorare de faptul că deteriorarea în continuare a bunăstării economice a țărilor în curs de dezvoltare ar putea conduce la rate ale șomajului inacceptabil de ridicate și la o migrație economică accentuată; adaugă că astfel de fluxuri de migrație ar putea provoca un „exod al elitelor” din țările în curs de dezvoltare, ceea ce ar dăuna creșterii economice viitoare a acestora; |
| --- | --- |

67.

ia act cu îngrijorare de faptul că deteriorarea în continuare a bunăstării economice a țărilor în curs de dezvoltare ar putea conduce la rate ale șomajului inacceptabil de ridicate și la o migrație economică accentuată; adaugă că astfel de fluxuri de migrație ar putea provoca un „exod al elitelor” din țările în curs de dezvoltare, ceea ce ar dăuna creșterii economice viitoare a acestora;

| 68. | remarcă necesitatea unei îmbunătățiri reale a sistemelor bancare din țările în curs de dezvoltare, ca măsură concretă pentru a asigura realizarea de investiții și dezvoltarea și creșterea sectorului financiar, trimiterea de fonduri de către migranți și orice alte schimburi comerciale sau de altă natură, în scopul realizării unei coeziuni sociale și a unei stabilități politice și economice; |
| --- | --- |

68.

remarcă necesitatea unei îmbunătățiri reale a sistemelor bancare din țările în curs de dezvoltare, ca măsură concretă pentru a asigura realizarea de investiții și dezvoltarea și creșterea sectorului financiar, trimiterea de fonduri de către migranți și orice alte schimburi comerciale sau de altă natură, în scopul realizării unei coeziuni sociale și a unei stabilități politice și economice;

| 69. | salută inițiativa de recuperare a bunurilor furate (StAR) a Oficiului Națiunilor Unite pentru combaterea drogurilor și a criminalității și a Băncii Mondiale, menită să ajute țările în curs de dezvoltare în lupta împotriva corupției, a activităților ilegale și a evaziunii fiscale, și invită statele membre să ratifice Convenția Națiunilor Unite împotriva corupției; |
| --- | --- |

69.

salută inițiativa de recuperare a bunurilor furate (StAR) a Oficiului Națiunilor Unite pentru combaterea drogurilor și a criminalității și a Băncii Mondiale, menită să ajute țările în curs de dezvoltare în lupta împotriva corupției, a activităților ilegale și a evaziunii fiscale, și invită statele membre să ratifice Convenția Națiunilor Unite împotriva corupției;

| 70. | subliniază importanța sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în instituirea de sisteme eficiente pentru a consolida, în propriul lor interes, combaterea corupției și statul de drept, buna guvernanță și transparența finanțelor lor publice, în vederea ameliorării previzibilității, execuției și controlului în domeniul bugetar; insistă asupra importanței controlului parlamentar al finanțelor publice; insistă asupra necesității de îmbunătățire a standardelor contabile internaționale pentru a preveni practicile de evaziune și fraudă fiscală, inclusiv prin solicitarea elaborării de către societățile transnaționale de rapoarte financiare defalcate pe țări; |
| --- | --- |

70.

subliniază importanța sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în instituirea de sisteme eficiente pentru a consolida, în propriul lor interes, combaterea corupției și statul de drept, buna guvernanță și transparența finanțelor lor publice, în vederea ameliorării previzibilității, execuției și controlului în domeniul bugetar; insistă asupra importanței controlului parlamentar al finanțelor publice; insistă asupra necesității de îmbunătățire a standardelor contabile internaționale pentru a preveni practicile de evaziune și fraudă fiscală, inclusiv prin solicitarea elaborării de către societățile transnaționale de rapoarte financiare defalcate pe țări;

| 71. | salută consolidarea de către Banca Europeană de Investiții (BEI) a politicii sale actuale privind centrele financiare offshore; cere UE, statelor membre și BEI să își asume un rol de avangardă în lupta împotriva paradisurilor fiscale prin adoptarea de norme privind achizițiile publice și utilizarea banilor publici, care să împiedice orice societate, bancă sau altă instituție înregistrată într-un paradis fiscal sa beneficieze de fonduri publice; invită BEI să aibă în vedere, în cadrul orientărilor sale consolidate, necesitatea ca întreprinderile și intermediarii financiari să își raporteze activitățile defalcate pe țări; |
| --- | --- |

71.

salută consolidarea de către Banca Europeană de Investiții (BEI) a politicii sale actuale privind centrele financiare offshore; cere UE, statelor membre și BEI să își asume un rol de avangardă în lupta împotriva paradisurilor fiscale prin adoptarea de norme privind achizițiile publice și utilizarea banilor publici, care să împiedice orice societate, bancă sau altă instituție înregistrată într-un paradis fiscal sa beneficieze de fonduri publice; invită BEI să aibă în vedere, în cadrul orientărilor sale consolidate, necesitatea ca întreprinderile și intermediarii financiari să își raporteze activitățile defalcate pe țări;

| 72. | observă că BEI a întreprins eforturi pentru a se asigura că garanțiile și investițiile sale nu sunt procesate prin paradisuri fiscale; solicită BEI să întreprindă măsurile suplimentare necesare pentru a se asigura că acest lucru nu survine indirect; solicită BEI să raporteze asupra implementării politicii sale privind centrele financiare offshore; solicită BEI să acorde maximă atenție îndeosebi la stabilirea condițiilor sau a criteriilor de condiționalitate pentru a se conforma obiectivelor politicilor UE, precum și conceptului OIM de „muncă decentă”, pentru a asigura astfel optimizarea ajutorului, includerea agenților economici locali și a sprijini combaterea corupției; consideră că BEI ar trebui să își axeze politica de recrutare pe favorizarea cunoștințelor de specialitate în dezvoltare și protecția mediului; |
| --- | --- |

72.

observă că BEI a întreprins eforturi pentru a se asigura că garanțiile și investițiile sale nu sunt procesate prin paradisuri fiscale; solicită BEI să întreprindă măsurile suplimentare necesare pentru a se asigura că acest lucru nu survine indirect; solicită BEI să raporteze asupra implementării politicii sale privind centrele financiare offshore; solicită BEI să acorde maximă atenție îndeosebi la stabilirea condițiilor sau a criteriilor de condiționalitate pentru a se conforma obiectivelor politicilor UE, precum și conceptului OIM de „muncă decentă”, pentru a asigura astfel optimizarea ajutorului, includerea agenților economici locali și a sprijini combaterea corupției; consideră că BEI ar trebui să își axeze politica de recrutare pe favorizarea cunoștințelor de specialitate în dezvoltare și protecția mediului;

| 73. | recunoaște că actuala examinare la mijloc de termen a activității de împrumuturi externe a BEI și a acordurilor de cooperare, care urmează să se încheie în 2010 și în cadrul căreia Parlamentul European intervine în calitate de colegislator, reprezintă o ocazie importantă de consolidare a rolului BEI în domeniul cooperării pentru dezvoltare, scopul principal fiind îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului până în 2015; consideră, în acest sens, că este necesar să se acorde prioritate proiectelor care vizează reducerea sărăciei; |
| --- | --- |

73.

recunoaște că actuala examinare la mijloc de termen a activității de împrumuturi externe a BEI și a acordurilor de cooperare, care urmează să se încheie în 2010 și în cadrul căreia Parlamentul European intervine în calitate de colegislator, reprezintă o ocazie importantă de consolidare a rolului BEI în domeniul cooperării pentru dezvoltare, scopul principal fiind îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare ale mileniului până în 2015; consideră, în acest sens, că este necesar să se acorde prioritate proiectelor care vizează reducerea sărăciei;

| 74. | regretă tendința de scădere a investițiilor în agricultură manifestată în țările în curs de dezvoltare începând cu anii 1980 și solicită insistent Comisiei să acorde securității alimentare un loc prioritar în politicile de dezvoltare ale Uniunii Europene și să consolideze, în consecință, sprijinul oferit agriculturii, în special celei destinate producerii de alimente, și dezvoltării rurale; |
| --- | --- |

74.

regretă tendința de scădere a investițiilor în agricultură manifestată în țările în curs de dezvoltare începând cu anii 1980 și solicită insistent Comisiei să acorde securității alimentare un loc prioritar în politicile de dezvoltare ale Uniunii Europene și să consolideze, în consecință, sprijinul oferit agriculturii, în special celei destinate producerii de alimente, și dezvoltării rurale;

| 75. | consideră că unul dintre obstacolele majore din calea dezvoltării economice în țările în curs de dezvoltare constă în accesul limitat al potențialilor întreprinzători la credite și la microcredite; subliniază, de asemenea, faptul că de cele mai multe ori garanțiile pentru credite nu sunt disponibile; invită, prin urmare, Comisia și Banca Europeană de Investiții să sporească considerabil volumul programelor de acces la credite și la microcredite; |
| --- | --- |

75.

consideră că unul dintre obstacolele majore din calea dezvoltării economice în țările în curs de dezvoltare constă în accesul limitat al potențialilor întreprinzători la credite și la microcredite; subliniază, de asemenea, faptul că de cele mai multe ori garanțiile pentru credite nu sunt disponibile; invită, prin urmare, Comisia și Banca Europeană de Investiții să sporească considerabil volumul programelor de acces la credite și la microcredite;

| 76. | solicită Comisiei și statelor membre să sprijine măsurile de facilitare a accesului la creditare pentru țările în curs de dezvoltare, inclusiv capitalizarea substanțială a băncilor pentru dezvoltare multilaterală, precum și crearea unui cadru care să permită autorizarea a diverși furnizori de servicii financiare pentru a veni în întâmpinarea nevoilor cetățenilor locali; |
| --- | --- |

76.

solicită Comisiei și statelor membre să sprijine măsurile de facilitare a accesului la creditare pentru țările în curs de dezvoltare, inclusiv capitalizarea substanțială a băncilor pentru dezvoltare multilaterală, precum și crearea unui cadru care să permită autorizarea a diverși furnizori de servicii financiare pentru a veni în întâmpinarea nevoilor cetățenilor locali;

| 77. | invită Comisia să acorde întreaga sa atenție recomandărilor exprimate în prezentul raport la redactarea, după încheierea examinării la mijloc de termen, a propunerii de decizie privind mandatul BEI de acordare a împrumuturilor externe; |
| --- | --- |

77.

invită Comisia să acorde întreaga sa atenție recomandărilor exprimate în prezentul raport la redactarea, după încheierea examinării la mijloc de termen, a propunerii de decizie privind mandatul BEI de acordare a împrumuturilor externe;

| 78. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, organismelor ONU, FMI și Băncii Mondiale, guvernatorilor FMI și ai Băncii Mondiale din statele membre ale UE, precum și țărilor G20. |
| --- | --- |

78.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, organismelor ONU, FMI și Băncii Mondiale, guvernatorilor FMI și ai Băncii Mondiale din statele membre ale UE, precum și țărilor G20.

---

(1)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(2)  Concluziile Consiliului 9558/07 din 15 mai 2007.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0102.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0029.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0028.

(6)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0185.

(7)  JO C 290 E, 29.11.2006, p. 396.

(8)  Cauza C-155/07, Parlamentul European c. Consiliul Uniunii Europene; JO C 327, 20.12.2008, p. 2.

(9)  JO L 140, 5.6.2009, p. 63.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/44

---

Joi, 25 martie 2010Raportul anual 2008 al BCE

P7_TA(2010)0090

Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la Raportul anual 2008 al BCE (2009/2090(INI))

2011/C 4 E/07

Parlamentul European,

având în vedere Raportul anual 2008 al Băncii Centrale Europene (BCE),

având în vedere articolul 113 din Tratatul CE,

având în vedere articolul 15 din Protocolul privind statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene anexat la tratat,

având în vedere Tratatul de la Lisabona, de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Rezoluția sa din 2 aprilie 1998 referitoare la responsabilitatea democratică în cea de-a treia etapă a Uniunii economice și monetare (1),

având în vedere comunicarea Comisiei din 7 octombrie 2009 intitulată „Declarație anuală pentru 2009 privind zona euro” (COM(2009)0527) și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește această comunicare (SEC(2009)1313/2),

având în vedere previziunile economice intermediare din septembrie 2009 ale Comisiei,

având în vedere propunerea Comisiei din 23 septembrie 2009 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind supravegherea macroprudențială comunitară a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru riscuri sistemice (COM(2009)0499),

având în vedere propunerea Comisiei din 23 septembrie 2009 de decizie a Consiliului privind acordarea unor competențe specifice Băncii Centrale Europene referitoare la funcționarea Comitetului european pentru riscuri sistemice (COM(2009)0500),

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0010/2010),

| A. | întrucât criza financiară și economică a avut loc pe fondul celui mai pronunțat declin economic din anii 1930 până astăzi, ale cărui consecințe vor continua să aibă un impact important asupra structurilor economice și sociale naționale pentru o perioadă lungă; |
| --- | --- |

A.

întrucât criza financiară și economică a avut loc pe fondul celui mai pronunțat declin economic din anii 1930 până astăzi, ale cărui consecințe vor continua să aibă un impact important asupra structurilor economice și sociale naționale pentru o perioadă lungă;

| B. | întrucât, în 2008, PIB-ul real al zonei euro nu a crescut decât cu 0,7 % din cauza crizei economice și financiare și se estimează că PIB-ul va înregistra o scădere puternică în 2009; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2008, PIB-ul real al zonei euro nu a crescut decât cu 0,7 % din cauza crizei economice și financiare și se estimează că PIB-ul va înregistra o scădere puternică în 2009;

| C. | întrucât în 2008 rata medie anuală a inflației înregistrată în 2008 (3,3 %, cu un maxim la 4,0 % în cursul verii acestui an) constituie rata cea mai ridicată înregistrată de la introducerea monedei euro, iar ratele inflației au înregistrat valori negative în vara lui 2009; |
| --- | --- |

C.

întrucât în 2008 rata medie anuală a inflației înregistrată în 2008 (3,3 %, cu un maxim la 4,0 % în cursul verii acestui an) constituie rata cea mai ridicată înregistrată de la introducerea monedei euro, iar ratele inflației au înregistrat valori negative în vara lui 2009;

| D. | întrucât, în zona euro, deficitul public mediu a crescut de la 0,6 % din PIB în 2007 la 1,9 % în 2008, iar, la jumătatea lunii octombrie 2009, douăzeci de state membre făceau obiectul unei proceduri pentru deficit excesiv; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în zona euro, deficitul public mediu a crescut de la 0,6 % din PIB în 2007 la 1,9 % în 2008, iar, la jumătatea lunii octombrie 2009, douăzeci de state membre făceau obiectul unei proceduri pentru deficit excesiv;

| E. | întrucât, în zona euro, rata medie a datoriei publice a crescut de la 66,2 % din PIB la sfârșitul anului 2007 la 69,6 % la sfârșitul anului 2008 și se preconizează că această rată va crește în anii următori; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în zona euro, rata medie a datoriei publice a crescut de la 66,2 % din PIB la sfârșitul anului 2007 la 69,6 % la sfârșitul anului 2008 și se preconizează că această rată va crește în anii următori;

| F. | întrucât, în 2008, rata de schimb a monedei euro în raport cu dolarul a fluctuat puternic, ajungând la un maxim de 1,60 USD în iulie și revenind la 1,25 USD în octombrie, însă aceasta a crescut ulterior la 1,50 USD în octombrie 2009; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în 2008, rata de schimb a monedei euro în raport cu dolarul a fluctuat puternic, ajungând la un maxim de 1,60 USD în iulie și revenind la 1,25 USD în octombrie, însă aceasta a crescut ulterior la 1,50 USD în octombrie 2009;

| G. | întrucât BCE nu și-a modificat ratele dobânzii în cursul primului semestru al lui 2008, însă le-a mărit cu 25 de puncte de bază (la 4,25 %) în iulie 2008 și le-a diminuat, în mod marginal, la 2,5 % în cursul ultimului trimestru al lui 2008, și la 1 % în 2009; |
| --- | --- |

G.

întrucât BCE nu și-a modificat ratele dobânzii în cursul primului semestru al lui 2008, însă le-a mărit cu 25 de puncte de bază (la 4,25 %) în iulie 2008 și le-a diminuat, în mod marginal, la 2,5 % în cursul ultimului trimestru al lui 2008, și la 1 % în 2009;

| H. | întrucât, pentru a face față crizei financiare, BCE a mărit considerabil furnizarea de lichidități către băncile din zona euro și a adoptat unele măsuri neconvenționale pentru a remedia perturbările observate pe piețele monetare; întrucât mecanisme similare de îmbunătățire a lichidităților au fost aplicate doar anumitor state membre ce nu au adoptat încă moneda euro, |
| --- | --- |

H.

întrucât, pentru a face față crizei financiare, BCE a mărit considerabil furnizarea de lichidități către băncile din zona euro și a adoptat unele măsuri neconvenționale pentru a remedia perturbările observate pe piețele monetare; întrucât mecanisme similare de îmbunătățire a lichidităților au fost aplicate doar anumitor state membre ce nu au adoptat încă moneda euro,

Introducere

| 1. | urează Slovaciei bun venit în zona euro și ia act de intrarea sa reușită în această zonă; |
| --- | --- |

1.

urează Slovaciei bun venit în zona euro și ia act de intrarea sa reușită în această zonă;

| 2. | subliniază că statutul de membru al Uniunii Europene este o precondiție pentru aderarea la zona euro; |
| --- | --- |

2.

subliniază că statutul de membru al Uniunii Europene este o precondiție pentru aderarea la zona euro;

| 3. | salută faptul că Tratatul de la Lisabona conferă BCE statutul de instituție europeană; consideră că acest lucru va spori responsabilitatea Parlamentului, Parlamentul fiind instituția-cheie prin intermediul căreia BCE este responsabilă în fața cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

3.

salută faptul că Tratatul de la Lisabona conferă BCE statutul de instituție europeană; consideră că acest lucru va spori responsabilitatea Parlamentului, Parlamentul fiind instituția-cheie prin intermediul căreia BCE este responsabilă în fața cetățenilor europeni;

Reacția BCE la criza financiară

| 4. | observă că BCE a trebuit să ia, în 2008, unele din cele mai dificile decizii cu care s-a confruntat de la înființarea sa, ca răspuns la dezastruoasa criză economică și financiară și la repercusiunile sale profunde; |
| --- | --- |

4.

observă că BCE a trebuit să ia, în 2008, unele din cele mai dificile decizii cu care s-a confruntat de la înființarea sa, ca răspuns la dezastruoasa criză economică și financiară și la repercusiunile sale profunde;

| 5. | constată că atât previziunile economice ale BCE, cât și ale FMI și ale altor instituții internaționale, nu au preconizat gravitatea recesiunii în 2008; |
| --- | --- |

5.

constată că atât previziunile economice ale BCE, cât și ale FMI și ale altor instituții internaționale, nu au preconizat gravitatea recesiunii în 2008;

| 6. | constată că BCE a continuat să reacționeze la criza economică, asistând statele membre prin menținerea și extinderea furnizărilor sale de lichidități către instituțiile de credit; recomandă ca BCE să extindă astfel de măsuri de îmbunătățire a lichidităților și în afara zonei euro pentru a veni în sprijinul statelor membre care au fost cele mai afectate de criza financiară; |
| --- | --- |

6.

constată că BCE a continuat să reacționeze la criza economică, asistând statele membre prin menținerea și extinderea furnizărilor sale de lichidități către instituțiile de credit; recomandă ca BCE să extindă astfel de măsuri de îmbunătățire a lichidităților și în afara zonei euro pentru a veni în sprijinul statelor membre care au fost cele mai afectate de criza financiară;

| 7. | își exprimă dezamăgirea în legătură cu faptul că unele bănci comerciale nu au transmis efectele scăderii ratelor dobânzii clienților lor, aspect vizibil mai ales în momentul în care ratele dobânzii practicate de BCE au atins cele mai scăzute niveluri; |
| --- | --- |

7.

își exprimă dezamăgirea în legătură cu faptul că unele bănci comerciale nu au transmis efectele scăderii ratelor dobânzii clienților lor, aspect vizibil mai ales în momentul în care ratele dobânzii practicate de BCE au atins cele mai scăzute niveluri;

| 8. | salută faptul că BCE și-a lărgit abordarea tradițională a politicii monetare și a luat anumite măsuri speciale, cum ar fi furnizarea de lichidități în funcție de cererea reală și pentru o perioadă mai lungă; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că BCE și-a lărgit abordarea tradițională a politicii monetare și a luat anumite măsuri speciale, cum ar fi furnizarea de lichidități în funcție de cererea reală și pentru o perioadă mai lungă;

| 9. | constată că, în raport cu așteptările multora din observatorii economici de la acea dată, scăderile ratelor dobânzii operate de BCE au fost mai puțin radicale decât cele operate de alte bănci centrale, cum ar fi Rezerva federală americană (US Federal Reserve) și Banca Angliei în Regatul Unit; |
| --- | --- |

9.

constată că, în raport cu așteptările multora din observatorii economici de la acea dată, scăderile ratelor dobânzii operate de BCE au fost mai puțin radicale decât cele operate de alte bănci centrale, cum ar fi Rezerva federală americană (US Federal Reserve) și Banca Angliei în Regatul Unit;

| 10. | își exprimă dezamăgirea față de faptul că lichiditățile suplimentare injectate de BCE nu au aplanat suficient criza creditului cu care s-a confruntat industria, în special întreprinderile mici și mijlocii, acestea fiind utilizate de unele bănci pentru a-și mări marjele și a-și compensa pierderile; |
| --- | --- |

10.

își exprimă dezamăgirea față de faptul că lichiditățile suplimentare injectate de BCE nu au aplanat suficient criza creditului cu care s-a confruntat industria, în special întreprinderile mici și mijlocii, acestea fiind utilizate de unele bănci pentru a-și mări marjele și a-și compensa pierderile;

| 11. | regretă că statele membre nu au urmat recomandările BCE de a institui, la nivel european, condiții pentru programele de sprijin acordat băncilor în materie de plăți de dividende și prime, de sprijinire a activității economice, în special a IMM-urilor, și de tranzacții efectuate în paradisuri fiscale; |
| --- | --- |

11.

regretă că statele membre nu au urmat recomandările BCE de a institui, la nivel european, condiții pentru programele de sprijin acordat băncilor în materie de plăți de dividende și prime, de sprijinire a activității economice, în special a IMM-urilor, și de tranzacții efectuate în paradisuri fiscale;

| 12. | împărtășește punctul de vedere al BCE, conform căruia complexitatea din ce în ce mai mare a instrumentelor financiare, împreună cu o anumită lipsă de transparență a instituțiilor financiare, eșecul autorităților de supraveghere și deficiențe în reglementarea pieței financiare, au contribuit la apariția unui risc sistemic sporit; adaugă că acest lucru a contribuit la accentuarea lipsei de încredere, din partea populației, în instituțiile financiare; |
| --- | --- |

12.

împărtășește punctul de vedere al BCE, conform căruia complexitatea din ce în ce mai mare a instrumentelor financiare, împreună cu o anumită lipsă de transparență a instituțiilor financiare, eșecul autorităților de supraveghere și deficiențe în reglementarea pieței financiare, au contribuit la apariția unui risc sistemic sporit; adaugă că acest lucru a contribuit la accentuarea lipsei de încredere, din partea populației, în instituțiile financiare;

| 13. | solicită opinia BCE cu privire la instituirea unei case de compensație pentru instrumente cum ar fi swapul pe risc de credit (credit default swaps) în cadrul zonei euro; |
| --- | --- |

13.

solicită opinia BCE cu privire la instituirea unei case de compensație pentru instrumente cum ar fi swapul pe risc de credit (credit default swaps) în cadrul zonei euro;

| 14. | atrage atenția BCE asupra riscurilor reapariției unor bule speculative, mai ales pe piața materiilor prime; îndeamnă BCE să avertizeze guvernele statelor membre fără întârziere; |
| --- | --- |

14.

atrage atenția BCE asupra riscurilor reapariției unor bule speculative, mai ales pe piața materiilor prime; îndeamnă BCE să avertizeze guvernele statelor membre fără întârziere;

| 15. | împărtășește viziunea BCE cu privire la necesitatea tragerii de învățăminte de pe urma acestei crize, în special că trebuie îmbunătățită gestionarea riscurilor și a lichidităților în cadrul sistemului financiar și sporită transparența piețelor și a instituțiilor financiare pentru a evita repetarea unei crize de acest tip; reamintește că dezechilibrele globale provocate de fluctuațiile cursului de schimb dintre euro și alte monede, precum dolarul american și renminbi-yuan, trebuie de asemenea abordate pentru a se evita crizele financiare în viitor; |
| --- | --- |

15.

împărtășește viziunea BCE cu privire la necesitatea tragerii de învățăminte de pe urma acestei crize, în special că trebuie îmbunătățită gestionarea riscurilor și a lichidităților în cadrul sistemului financiar și sporită transparența piețelor și a instituțiilor financiare pentru a evita repetarea unei crize de acest tip; reamintește că dezechilibrele globale provocate de fluctuațiile cursului de schimb dintre euro și alte monede, precum dolarul american și renminbi-yuan, trebuie de asemenea abordate pentru a se evita crizele financiare în viitor;

| 16. | salută măsurile adoptate de BCE pentru a propune o „strategie de ieșire” detaliată, bazată pe relaxarea politicii sale monetare, care să fie aplicată după caz; insistă asupra faptului că se impune, în acest sens, o planificare și o coordonare a politicilor diferitelor state membre; în acest sens, salută faptul că cele mai multe dintre aceste măsuri își încetează în mod automat aplicabilitatea în cazul în care situația economică se îmbunătățește constant; |
| --- | --- |

16.

salută măsurile adoptate de BCE pentru a propune o „strategie de ieșire” detaliată, bazată pe relaxarea politicii sale monetare, care să fie aplicată după caz; insistă asupra faptului că se impune, în acest sens, o planificare și o coordonare a politicilor diferitelor state membre; în acest sens, salută faptul că cele mai multe dintre aceste măsuri își încetează în mod automat aplicabilitatea în cazul în care situația economică se îmbunătățește constant;

| 17. | recomandă ca orice creștere a ratelor dobânzii să se efectueze cu cea mai mare prudență, pentru a nu pune în pericol o viitoare creștere economică; |
| --- | --- |

17.

recomandă ca orice creștere a ratelor dobânzii să se efectueze cu cea mai mare prudență, pentru a nu pune în pericol o viitoare creștere economică;

| 18. | consideră că statele membre trebuie să mențină practicarea măsurilor de stimulare fiscală pe care le aplică pentru a proteja locurile de muncă, a încuraja investițiile și a stimula creșterea și că acestea ar trebui să înceteze astfel de măsuri odată ce creșterea este restabilită în condiții durabile, moment în care ar trebui să abordeze problema deficitelor publice excesive; |
| --- | --- |

18.

consideră că statele membre trebuie să mențină practicarea măsurilor de stimulare fiscală pe care le aplică pentru a proteja locurile de muncă, a încuraja investițiile și a stimula creșterea și că acestea ar trebui să înceteze astfel de măsuri odată ce creșterea este restabilită în condiții durabile, moment în care ar trebui să abordeze problema deficitelor publice excesive;

Stabilitatea economică și monetară

| 19. | împărtășește preocupările BCE în legătură cu discrepanțele care se observă între economiile din zona euro și cu modul în care criza a afectat diverse state, în special cele care erau deja marcate de deficiențe structurale, care înregistrează costuri unitare ridicate ale forței de muncă, care acuză un deficit de cont curent și au datorii; |
| --- | --- |

19.

împărtășește preocupările BCE în legătură cu discrepanțele care se observă între economiile din zona euro și cu modul în care criza a afectat diverse state, în special cele care erau deja marcate de deficiențe structurale, care înregistrează costuri unitare ridicate ale forței de muncă, care acuză un deficit de cont curent și au datorii;

| 20. | invită statele membre din zona euro să ia act de faptul că, pentru ca uniunea economică și monetară să existe cu adevărat, participarea la zona euro nu trebuie considerată un scop în sine și subliniază că se impun reforme structurale; adaugă că absența acestor reforme ar putea dăuna credibilității și durabilității Pactului de stabilitate și de creștere; |
| --- | --- |

20.

invită statele membre din zona euro să ia act de faptul că, pentru ca uniunea economică și monetară să existe cu adevărat, participarea la zona euro nu trebuie considerată un scop în sine și subliniază că se impun reforme structurale; adaugă că absența acestor reforme ar putea dăuna credibilității și durabilității Pactului de stabilitate și de creștere;

Guvernarea și procesul decizional

| 21. | subliniază că, pe parcursul unei perioade marcate de o volatilitate crescută a cursului de schimb, poziția euro s-a apreciat, îndeosebi față de dolarul SUA și față de renminbi-yuan și își exprimă îngrijorarea că acest lucru ar putea avea un efect negativ asupra competitivității zonei euro; |
| --- | --- |

21.

subliniază că, pe parcursul unei perioade marcate de o volatilitate crescută a cursului de schimb, poziția euro s-a apreciat, îndeosebi față de dolarul SUA și față de renminbi-yuan și își exprimă îngrijorarea că acest lucru ar putea avea un efect negativ asupra competitivității zonei euro;

| 22. | recomandă BCE să-și îmbunătățească transparența în activitate pentru a spori legitimitatea și predictibilitatea, în special prin publicarea proceselor verbale ale reuniunilor Consiliului guvernatorilor, după exemplul băncilor centrale ale SUA, Regatului Unit și Japoniei (US Federal Reserve System, Bank of England și Bank of Japan); consideră că această transparență se aplică și metodelor interne de evaluare a garanțiilor nelichide și în ceea ce privește evaluările titlurilor de valoare specifice oferite ca garanție; |
| --- | --- |

22.

recomandă BCE să-și îmbunătățească transparența în activitate pentru a spori legitimitatea și predictibilitatea, în special prin publicarea proceselor verbale ale reuniunilor Consiliului guvernatorilor, după exemplul băncilor centrale ale SUA, Regatului Unit și Japoniei (US Federal Reserve System, Bank of England și Bank of Japan); consideră că această transparență se aplică și metodelor interne de evaluare a garanțiilor nelichide și în ceea ce privește evaluările titlurilor de valoare specifice oferite ca garanție;

| 23. | își reafirmă sprijinul în favoarea dialogului monetar trimestrial dintre Parlament și BCE; adaugă că dialogul constituie un instrument esențial pentru a analiza lucrările BCE și a contribui la garantarea responsabilității și transparenței sale publice; |
| --- | --- |

23.

își reafirmă sprijinul în favoarea dialogului monetar trimestrial dintre Parlament și BCE; adaugă că dialogul constituie un instrument esențial pentru a analiza lucrările BCE și a contribui la garantarea responsabilității și transparenței sale publice;

| 24. | pune în evidență independența BCE, la care contribuie procedura de numire a membrilor Comitetului Director al acesteia; consideră că această independență ar putea fi consolidată în plus prin utilizarea noului statut juridic conferit BCE prin Tratatul de la Lisabona și a statutului BCE actualmente în vigoare pentru a-i supune pe candidații propuși de Consiliu unui vot în Parlamentul European; |
| --- | --- |

24.

pune în evidență independența BCE, la care contribuie procedura de numire a membrilor Comitetului Director al acesteia; consideră că această independență ar putea fi consolidată în plus prin utilizarea noului statut juridic conferit BCE prin Tratatul de la Lisabona și a statutului BCE actualmente în vigoare pentru a-i supune pe candidații propuși de Consiliu unui vot în Parlamentul European;

| 25. | intenționează să instituie un comitet de selecție constituit din experți independenți, care ar permite selectarea în 2010 a unui număr de candidați ca membri ai Comitetului Director; subliniază că persoanele selectate ar fi ulterior audiate de Comisia pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului European, aspect ce ar oficializa rolul consultativ al acestuia în evaluarea candidaților; acest lucru ar presupune adoptarea în ședință plenară a Parlamentului European a unei rezoluții care să fie transmisă Consiliului înainte ca acesta să trimită recomandările sale guvernelor statelor membre; |
| --- | --- |

25.

intenționează să instituie un comitet de selecție constituit din experți independenți, care ar permite selectarea în 2010 a unui număr de candidați ca membri ai Comitetului Director; subliniază că persoanele selectate ar fi ulterior audiate de Comisia pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului European, aspect ce ar oficializa rolul consultativ al acestuia în evaluarea candidaților; acest lucru ar presupune adoptarea în ședință plenară a Parlamentului European a unei rezoluții care să fie transmisă Consiliului înainte ca acesta să trimită recomandările sale guvernelor statelor membre;

| 26. | consideră că criza a demonstrat că piețele sunt expuse unor riscuri sistemice; salută propunerea de a institui un Comitet european pentru riscuri sistemice (CERS ), care va furniza o alertă precoce în cazul apariției de riscuri și dezechilibre la nivelul piețelor financiare; observă că CERS trebuie să reacționeze prompt și eficient în privința unui risc sistemic incipient; constată că trebuie definită calitativ noțiunea de „risc sistemic” pentru a permite buna funcționare a CERS; invită, prin urmare, BCE să stabilească modele și definiții clare și, la nivel mai general, să sprijine pe deplin buna funcționare a CERS; adaugă că orice noi sarcini atribuite BCE în ceea ce privește CERS nu ar trebui să pericliteze independența BCE în niciun fel; |
| --- | --- |

26.

consideră că criza a demonstrat că piețele sunt expuse unor riscuri sistemice; salută propunerea de a institui un Comitet european pentru riscuri sistemice (CERS ), care va furniza o alertă precoce în cazul apariției de riscuri și dezechilibre la nivelul piețelor financiare; observă că CERS trebuie să reacționeze prompt și eficient în privința unui risc sistemic incipient; constată că trebuie definită calitativ noțiunea de „risc sistemic” pentru a permite buna funcționare a CERS; invită, prin urmare, BCE să stabilească modele și definiții clare și, la nivel mai general, să sprijine pe deplin buna funcționare a CERS; adaugă că orice noi sarcini atribuite BCE în ceea ce privește CERS nu ar trebui să pericliteze independența BCE în niciun fel;

| 27. | ia act de rolul jucat de Eurogrup pentru a coordona mai strâns politicile economice în cadrul zonei euro; salută, prin urmare, conferirea, de către Tratatul de la Lisabona, a unei personalități juridice Eurogrupului; recomandă, de asemenea, BCE să continue să participe pe deplin la reuniunile informale organizate între membrii Eurogrupului; |
| --- | --- |

27.

ia act de rolul jucat de Eurogrup pentru a coordona mai strâns politicile economice în cadrul zonei euro; salută, prin urmare, conferirea, de către Tratatul de la Lisabona, a unei personalități juridice Eurogrupului; recomandă, de asemenea, BCE să continue să participe pe deplin la reuniunile informale organizate între membrii Eurogrupului;

Dimensiunea externă a monedei euro

| 28. | salută faptul că moneda euro a contribuit la sporirea prestațiilor transfrontaliere de servicii financiare în zona euro și, prin urmare, la instituirea unei piețe monetare integrate într-un grad înalt; |
| --- | --- |

28.

salută faptul că moneda euro a contribuit la sporirea prestațiilor transfrontaliere de servicii financiare în zona euro și, prin urmare, la instituirea unei piețe monetare integrate într-un grad înalt;

| 29. | constată că statutul monedei euro ca monedă internațională continuă să crească, 26,5 % din rezervele monetare mondiale fiind deținute în această monedă la sfârșitul lui 2008; |
| --- | --- |

29.

constată că statutul monedei euro ca monedă internațională continuă să crească, 26,5 % din rezervele monetare mondiale fiind deținute în această monedă la sfârșitul lui 2008;

| 30. | consideră că zona euro va avea avantaje și responsabilități pe scena mondială ca urmare a statutului internațional în creștere al acestei monede; consideră că statele membre din afara zonei euro și țările terțe vor continua astfel să fie încurajate să solicite aderarea la această zonă; |
| --- | --- |

30.

consideră că zona euro va avea avantaje și responsabilități pe scena mondială ca urmare a statutului internațional în creștere al acestei monede; consideră că statele membre din afara zonei euro și țările terțe vor continua astfel să fie încurajate să solicite aderarea la această zonă;

| 31. | consideră că Parlamentul ar trebui să lucreze alături de BCE și celelalte instituții europene pentru a continua să îmbunătățească rolul zonei euro pe scena financiară și monetară mondială; |
| --- | --- |

31.

consideră că Parlamentul ar trebui să lucreze alături de BCE și celelalte instituții europene pentru a continua să îmbunătățească rolul zonei euro pe scena financiară și monetară mondială;

| 32. | consideră că, în elaborarea viziunii sale privind viitorul sistemului monetar internațional, Uniunea Europeană ar trebui să se inspire din procesul ce a făcut posibilă adoptarea euro; |
| --- | --- |

32.

consideră că, în elaborarea viziunii sale privind viitorul sistemului monetar internațional, Uniunea Europeană ar trebui să se inspire din procesul ce a făcut posibilă adoptarea euro;

| 33. | consideră că BCE, băncile centrale naționale și Consiliul Guvernatorilor trebuie să recunoască și să-și îndeplinească responsabilitatea socială față de personalul propriu și față de marele public și să ia mai mult în considerare memorandumul privind aspectele sociale adoptat de Comitetul permanent al sindicatelor băncilor centrale europene; |
| --- | --- |

33.

consideră că BCE, băncile centrale naționale și Consiliul Guvernatorilor trebuie să recunoască și să-și îndeplinească responsabilitatea socială față de personalul propriu și față de marele public și să ia mai mult în considerare memorandumul privind aspectele sociale adoptat de Comitetul permanent al sindicatelor băncilor centrale europene;

*

* *

| 34. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Eurogrupului și Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

34.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Eurogrupului și Băncii Centrale Europene.

---

(1)  JO C 138, 4.5.1998, p. 177.

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Joi, 25 martie 2010

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/49

---

Joi, 25 martie 2010Recomandare adresată Consiliului referitoare la cea de-a 65-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite

P7_TA(2010)0084

Recomandarea Parlamentului European din 25 martie 2010 adresată Consiliului privind cea de-a 65-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (2010/2020(INI))

2011/C 4 E/08

Parlamentul European,

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului de Alexander Graf Lambsdorff, în numele Grupului ALDE, privind prioritățile Uniunii Europene pentru cea de a 65-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (B7-0243/2009),

având în vedere recomandarea Parlamentului European din 24 martie 2009 adresată Consiliului privind prioritățile Uniunii Europene pentru cea de a 64-a sesiune a Adunării Generale a ONU (1),

având în vedere prioritățile Uniunii Europene pentru cea de a 64-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite, adoptate de Consiliu la 9 iunie 2009 (10809/09),

având în vedere cea de-a 64-a Adunare Generală a ONU (AGONU), și în special următoarele rezoluții ale acesteia: „Către un parteneriat global” (2), „Rolul femeilor în cadrul dezvoltării” (3), „Strategia internațională pentru prevenirea dezastrelor” (4), „În armonie cu natura” (5), „Situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran” (6), „Promovarea unei distribuții geografice echitabile a țărilor membre ale organismelor din domeniul drepturilor omului create în baza tratatelor” (7), „Consolidarea cooperării internaționale în domeniul drepturilor omului” (8), „Globalizarea și impactul său asupra exercitării depline a tuturor drepturilor omului” (9), „Consolidarea acțiunilor Organizației Națiunilor Unite în domeniul drepturilor omului prin promovarea cooperării internaționale și a importanței non-selectivității, imparțialității și obiectivității” (10), „Promovarea unei ordini internaționale democratice și echitabile” (11), „Drepturile copilului” (12), „Fetele” (13), „Raportul Consiliului pentru drepturile omului” (14), „Protecția climatului global pentru generațiile actuale și viitoare” (15), „Un tratat cuprinzător privind interzicerea testelor nucleare” (16), „Către o lume fără arme nucleare: accelerarea punerii în practică a angajamentelor de dezarmare nucleară” (17), „Dezarmarea nucleară” (18), „Promovarea multilateralismului în domeniul dezarmării și neproliferării” (19),

având în vedere Obiectivele ONU de Dezvoltare ale Mileniului și angajamentele asumate de statele membre ale UE cu privire la ajutoarele pentru combaterea foametei și a sărăciei,

având în vedere viitoarea Conferință din 2010 de revizuire a părților la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (TNP), revizuirea Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului (ODM), a Consiliului pentru drepturile omului (CDO) și a Comisiei pentru consolidarea păcii (CCP),

având în vedere Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite referitoare la schimbările climatice (CCONUSC) și Protocolul de la Kyoto la CCONUSC,

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 16 decembrie 2009 referitoare la perspectivele Agendei de Dezvoltare de la Doha (ADD) în urma celei de-a 7-a Conferințe Ministeriale a OMC (20),

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2009 referitoare la strategia UE pentru Conferința de la Copenhaga privind schimbările climatice (COP 15) (21),

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 22 octombrie 2009 referitoare la edificarea democrației în relațiile externe ale UE (22),

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2009 referitoare la efectele crizei financiare și economice mondiale asupra țărilor în curs de dezvoltare și asupra cooperării pentru dezvoltare (23),

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 7 mai 2009 referitoare la integrarea perspectivei de gen în relațiile externe ale UE și în consolidarea păcii și structurilor statului (24),

având în vedere Rezoluția sa din 24 aprilie 2009 privind neproliferarea armelor nucleare și viitorul Tratatului de neproliferare a armelor nucleare (TNP) (25),

având în vedere declarația sa din 22 aprilie 2009 privind campania „Să spunem NU violenței împotriva femeilor” (26),

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 privind contractele ODM (27),

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2005 privind reforma Organizației Națiunilor Unite (28),

având în vedere articolul 121 alineatul (3) și articolul 97 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0049/2010),

| A. | întrucât sistemul ONU, a cărui legitimitate provine din globalitatea membrilor săi, continuă să fie central pentru structurarea și consolidarea procesului decizional la nivel global și pentru confruntarea cu provocările globale printr-un multilateralism efectiv, bazat pe dreptul internațional, pe principiile consacrate în Carta ONU, precum și pe angajamentul comun de a transforma în realitate obiectivele adoptate la Summitul ONU din 2005; |
| --- | --- |

A.

întrucât sistemul ONU, a cărui legitimitate provine din globalitatea membrilor săi, continuă să fie central pentru structurarea și consolidarea procesului decizional la nivel global și pentru confruntarea cu provocările globale printr-un multilateralism efectiv, bazat pe dreptul internațional, pe principiile consacrate în Carta ONU, precum și pe angajamentul comun de a transforma în realitate obiectivele adoptate la Summitul ONU din 2005;

| B. | întrucât Uniunea Europeană se angajează în vederea unei cooperări multilaterale și a consolidării sistemului Națiunilor Unite; întrucât, prin urmare, UE ar trebui să reprezinte o forță motrice în eforturile de reformare a organizației și să fie în continuare un susținător ferm al rolului important al acesteia în sistemul internațional; |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea Europeană se angajează în vederea unei cooperări multilaterale și a consolidării sistemului Națiunilor Unite; întrucât, prin urmare, UE ar trebui să reprezinte o forță motrice în eforturile de reformare a organizației și să fie în continuare un susținător ferm al rolului important al acesteia în sistemul internațional;

| C. | întrucât actuala structură a Consiliului de Securitate al ONU nu reflectă realitățile și nevoile secolului XXI, întrucât Secretarul General al ONU consideră reforma Consiliului de Securitate ca făcând parte din eforturile continue de a transforma acest organism indispensabil într-unul mai reprezentativ și mai eficient; |
| --- | --- |

C.

întrucât actuala structură a Consiliului de Securitate al ONU nu reflectă realitățile și nevoile secolului XXI, întrucât Secretarul General al ONU consideră reforma Consiliului de Securitate ca făcând parte din eforturile continue de a transforma acest organism indispensabil într-unul mai reprezentativ și mai eficient;

| D. | întrucât UE și statele sale membre sunt cei mai mari contribuitori la sistemul ONU, asigurând aproximativ 40 % din bugetul evaluat al ONU, peste 40 % din costurile pentru menținerea păcii și 12 % din trupe, precum și peste jumătate din finanțarea de bază a fondurilor și programelor ONU; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE și statele sale membre sunt cei mai mari contribuitori la sistemul ONU, asigurând aproximativ 40 % din bugetul evaluat al ONU, peste 40 % din costurile pentru menținerea păcii și 12 % din trupe, precum și peste jumătate din finanțarea de bază a fondurilor și programelor ONU;

| E. | întrucât, conform Tratatului de la Lisabona, Uniunea Europeană va fi de acum reprezentată în relațiile externe și în forurile internaționale printr-o singură entitate, Vicepreședintele Comisiei/Înaltul reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („Vicepreședinte/Înalt Reprezentant”), susținut de un nou serviciu diplomatic al UE; întrucât Tratatul de la Lisabona a adus, de asemenea, modificări prerogativelor politicilor externe ale Uniunii, ca de exemplu integrarea mai aprofundată a diferitelor componente ale acțiunii externe a Uniunii, în special politica de dezvoltare; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform Tratatului de la Lisabona, Uniunea Europeană va fi de acum reprezentată în relațiile externe și în forurile internaționale printr-o singură entitate, Vicepreședintele Comisiei/Înaltul reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate („Vicepreședinte/Înalt Reprezentant”), susținut de un nou serviciu diplomatic al UE; întrucât Tratatul de la Lisabona a adus, de asemenea, modificări prerogativelor politicilor externe ale Uniunii, ca de exemplu integrarea mai aprofundată a diferitelor componente ale acțiunii externe a Uniunii, în special politica de dezvoltare;

| F. | întrucât UE va trebui să succeadă CE în calitate de observator în cadrul Adunării Generale a ONU (AGONU) și în cadrul altor organisme ale ONU, în calitate de parte la o serie de convenții ale ONU și, în câteva cazuri excepționale precum FAO, în calitate de membru; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE va trebui să succeadă CE în calitate de observator în cadrul Adunării Generale a ONU (AGONU) și în cadrul altor organisme ale ONU, în calitate de parte la o serie de convenții ale ONU și, în câteva cazuri excepționale precum FAO, în calitate de membru;

| G. | întrucât statele membre ale UE s-au divizat recent în ceea ce privește participarea la Conferința de revizuire Durban pe tema rasismului; întrucât au apărut divergențe legate de monitorizarea UE a gradului de respectare a drepturilor omului de către China în cadrul CDO al ONU și de votul privind raportul Goldstone; întrucât toate acestea sunt în detrimentul influenței UE și al capacității acesteia de a-și exprima valorile în cadrul ONU; |
| --- | --- |

G.

întrucât statele membre ale UE s-au divizat recent în ceea ce privește participarea la Conferința de revizuire Durban pe tema rasismului; întrucât au apărut divergențe legate de monitorizarea UE a gradului de respectare a drepturilor omului de către China în cadrul CDO al ONU și de votul privind raportul Goldstone; întrucât toate acestea sunt în detrimentul influenței UE și al capacității acesteia de a-și exprima valorile în cadrul ONU;

| H. | întrucât proliferarea nucleară din ce în ce mai pronunțată și necontrolată reprezintă o amenințare tot mai gravă pentru lumea liberă; întrucât consolidarea celor trei piloni ai Tratatului de neproliferare (TNP), și anume neproliferarea, dezarmarea și cooperarea în vederea utilizării civile a energiei nucleare, va reprezenta un element central la viitoarea Conferință de revizuire a TNP; |
| --- | --- |

H.

întrucât proliferarea nucleară din ce în ce mai pronunțată și necontrolată reprezintă o amenințare tot mai gravă pentru lumea liberă; întrucât consolidarea celor trei piloni ai Tratatului de neproliferare (TNP), și anume neproliferarea, dezarmarea și cooperarea în vederea utilizării civile a energiei nucleare, va reprezenta un element central la viitoarea Conferință de revizuire a TNP;

| I. | întrucât, exprimându-și sprijinul, în anul 2000, pentru Declarația Mileniului privind dezvoltarea, Uniunea Europeană s-a angajat să reducă la jumătate incidența sărăciei extreme din lume până în anul 2015, concentrându-și în același timp eforturile asupra realizării Obiectivelor de dezvoltare ale Mileniului (ODM); |
| --- | --- |

I.

întrucât, exprimându-și sprijinul, în anul 2000, pentru Declarația Mileniului privind dezvoltarea, Uniunea Europeană s-a angajat să reducă la jumătate incidența sărăciei extreme din lume până în anul 2015, concentrându-și în același timp eforturile asupra realizării Obiectivelor de dezvoltare ale Mileniului (ODM);

| J. | întrucât inovațiile instituționale cu privire la arhitectura de gen în cadrul sistemului ONU trebuie să confere un nou elan pentru o abordare holistică și coerentă a integrării dimensiunii de gen și a autonomizării femeilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât inovațiile instituționale cu privire la arhitectura de gen în cadrul sistemului ONU trebuie să confere un nou elan pentru o abordare holistică și coerentă a integrării dimensiunii de gen și a autonomizării femeilor;

| K. | întrucât negocierile pentru un acord internațional post-2012 comprehensiv și juridic obligatoriu cu privire la schimbările climatice ar trebuie să conducă la încheierea acestuia în decembrie 2010, în Mexico City; întrucât schimbările climatice pot crește semnificativ șansele de conflicte legate de resursele naturale, |
| --- | --- |

K.

întrucât negocierile pentru un acord internațional post-2012 comprehensiv și juridic obligatoriu cu privire la schimbările climatice ar trebuie să conducă la încheierea acestuia în decembrie 2010, în Mexico City; întrucât schimbările climatice pot crește semnificativ șansele de conflicte legate de resursele naturale,

1.   adresează Consiliului recomandările următoare:

Uniunea Europeană și Organizația Națiunilor Unite

| (a) | să consolideze, prin intensificarea dialogului cu partenerii cheie, multilateralismul efectiv pentru a construi o ONU mai puternică; să sprijine o abordare UE comună, coerentă și sistematică în cadrul ONU, pe care terții o așteaptă; |
| --- | --- |

(a)

să consolideze, prin intensificarea dialogului cu partenerii cheie, multilateralismul efectiv pentru a construi o ONU mai puternică; să sprijine o abordare UE comună, coerentă și sistematică în cadrul ONU, pe care terții o așteaptă;

| (b) | să urmărească în continuare în cadrul sistemului ONU să îndeplinească rolul de mediator onest între diferitele grupuri de membri, pentru a promova o înțelegere comună și o mai mare coerență a celor trei piloni ai ONU (pace și securitate, dezvoltare și drepturile omului); să promoveze activ și să abordeze sistematic în dialogurile sale bilaterale importanța unui multilateralism efectiv; |
| --- | --- |

(b)

să urmărească în continuare în cadrul sistemului ONU să îndeplinească rolul de mediator onest între diferitele grupuri de membri, pentru a promova o înțelegere comună și o mai mare coerență a celor trei piloni ai ONU (pace și securitate, dezvoltare și drepturile omului); să promoveze activ și să abordeze sistematic în dialogurile sale bilaterale importanța unui multilateralism efectiv;

| (c) | să facă presiuni în favoarea găsirii unor soluții care să permită creșterea vizibilității pentru statele membre ONU a puternicului rol extern al Uniunii și a responsabilității sale crescute, în special în ceea ce privește alocarea unui timp adecvat pentru luările de cuvânt și a dreptului de inițiativă la AGONU; să utilizeze în cât mai mare măsură toate instrumentele europene de acțiune externă, pentru a acționa eficient și coerent în cadrul ONU și pentru a asigura dotarea adecvată a delegației UE la ONU din New York, astfel încât aceasta să facă față rolului său mai complex, în special în ceea ce privește personalul; |
| --- | --- |

(c)

să facă presiuni în favoarea găsirii unor soluții care să permită creșterea vizibilității pentru statele membre ONU a puternicului rol extern al Uniunii și a responsabilității sale crescute, în special în ceea ce privește alocarea unui timp adecvat pentru luările de cuvânt și a dreptului de inițiativă la AGONU; să utilizeze în cât mai mare măsură toate instrumentele europene de acțiune externă, pentru a acționa eficient și coerent în cadrul ONU și pentru a asigura dotarea adecvată a delegației UE la ONU din New York, astfel încât aceasta să facă față rolului său mai complex, în special în ceea ce privește personalul;

| (d) | să garanteze că UE se exprimă cu o singură voce pentru a-și face auzită poziția, trăgând totodată învățăminte din conferința de la Copenhaga privind clima, din decembrie 2009; |
| --- | --- |

(d)

să garanteze că UE se exprimă cu o singură voce pentru a-și face auzită poziția, trăgând totodată învățăminte din conferința de la Copenhaga privind clima, din decembrie 2009;

| (e) | să se asigure că valorile și interesele Uniunii sunt reprezentate în mod eficace și coerent în sistemul ONU; în acest context, să se asigure că nominalizările făcute de statele membre UE pentru posturi importante din ONU, asupra cărora acestea au căzut de acord, se bucură de sprijinul fără rezerve al Uniunii; să se erijeze într-o forță de coeziune, care este capabilă să găsească soluții, în special în privința voturilor importante, pentru a se ajunge la poziții comune; |
| --- | --- |

(e)

să se asigure că valorile și interesele Uniunii sunt reprezentate în mod eficace și coerent în sistemul ONU; în acest context, să se asigure că nominalizările făcute de statele membre UE pentru posturi importante din ONU, asupra cărora acestea au căzut de acord, se bucură de sprijinul fără rezerve al Uniunii; să se erijeze într-o forță de coeziune, care este capabilă să găsească soluții, în special în privința voturilor importante, pentru a se ajunge la poziții comune;

| (f) | să tindă către o cooperare și un dialog mai consistente cu noua administrație SUA și cu actorii globali și regionali emergenți, precum China, India și Brazilia, pentru a găsi o agendă comună și soluții comune la problemele globale, într-un cadru multilateral; |
| --- | --- |

(f)

să tindă către o cooperare și un dialog mai consistente cu noua administrație SUA și cu actorii globali și regionali emergenți, precum China, India și Brazilia, pentru a găsi o agendă comună și soluții comune la problemele globale, într-un cadru multilateral;

| (g) | să amelioreze - având în vedere noul potențial al UE de coordonare internă și reprezentare externă - planificarea pe termen lung a Uniunii, în special cu privire la principalele evenimente ONU ce vor avea loc în curând, cum ar fi Revizuirea ODM și Conferința de revizuire a TNP din 2010, precum și reformarea Consiliului pentru drepturile omului și a Comisiei pentru consolidarea păcii (CCP) în 2011; |
| --- | --- |

(g)

să amelioreze - având în vedere noul potențial al UE de coordonare internă și reprezentare externă - planificarea pe termen lung a Uniunii, în special cu privire la principalele evenimente ONU ce vor avea loc în curând, cum ar fi Revizuirea ODM și Conferința de revizuire a TNP din 2010, precum și reformarea Consiliului pentru drepturile omului și a Comisiei pentru consolidarea păcii (CCP) în 2011;

Guvernanța globală și reforma ONU

| (h) | să aibă un rol de prim plan în actuala dezbatere asupra guvernanței globale și să se asigure că există legături clare între lucrările G20 și ONU, ca organism legitim pentru acțiunea globală; |
| --- | --- |

(h)

să aibă un rol de prim plan în actuala dezbatere asupra guvernanței globale și să se asigure că există legături clare între lucrările G20 și ONU, ca organism legitim pentru acțiunea globală;

| (i) | să întreprindă acțiuni tangibile și inițiative noi în susținerea procesului de reformă a sistemului ONU, subliniind necesitatea unei reforme cuprinzătoare a Consiliului de Securitate în toate aspectele sale; |
| --- | --- |

(i)

să întreprindă acțiuni tangibile și inițiative noi în susținerea procesului de reformă a sistemului ONU, subliniind necesitatea unei reforme cuprinzătoare a Consiliului de Securitate în toate aspectele sale;

| (j) | să invite Vicepreședinta/Înalta Reprezentantă să contribuie la crearea unei poziții bazate pe mai multă coeziune între statele membre în ceea ce privește reforma Consiliului de Securitate al ONU și să susțină această poziție în cadrul ONU; să sublinieze că un loc pentru UE în Consiliul de Securitate lărgit rămâne un obiectiv al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(j)

să invite Vicepreședinta/Înalta Reprezentantă să contribuie la crearea unei poziții bazate pe mai multă coeziune între statele membre în ceea ce privește reforma Consiliului de Securitate al ONU și să susțină această poziție în cadrul ONU; să sublinieze că un loc pentru UE în Consiliul de Securitate lărgit rămâne un obiectiv al Uniunii Europene;

| (k) | să promoveze o participare mai puternică a parlamentelor naționale și transnaționale în cadrul activităților ONU, în scopul consolidării caracterului democratic al ONU, al programelor și al agențiilor sale, și să sprijine, în acest sens, inițiativele societății civile și ale parlamentelor; |
| --- | --- |

(k)

să promoveze o participare mai puternică a parlamentelor naționale și transnaționale în cadrul activităților ONU, în scopul consolidării caracterului democratic al ONU, al programelor și al agențiilor sale, și să sprijine, în acest sens, inițiativele societății civile și ale parlamentelor;

| (l) | să intensifice eforturile de a revitaliza Adunarea Generală a ONU, printr-o acțiune concertată cu ceilalți parteneri cheie, transformând sugestiile Grupurilor de lucru ad-hoc și recomandările oficialilor ONU, precum Președintele celei de-a 64-a AGONU, în acțiuni concrete de consolidare a rolului, autorității, performanței și eficienței Adunării, precum și de creștere a transparenței lucrărilor sale; |
| --- | --- |

(l)

să intensifice eforturile de a revitaliza Adunarea Generală a ONU, printr-o acțiune concertată cu ceilalți parteneri cheie, transformând sugestiile Grupurilor de lucru ad-hoc și recomandările oficialilor ONU, precum Președintele celei de-a 64-a AGONU, în acțiuni concrete de consolidare a rolului, autorității, performanței și eficienței Adunării, precum și de creștere a transparenței lucrărilor sale;

| (m) | să contribuie la implementarea noii arhitecturi de gen, precum și a inovațiilor instituționale relevante, pentru a crea cât mai curând o entitate compusă mai coerentă, care să acționeze în vederea promovării egalității de gen și a protecției și autonomizării femeilor, inclusiv în situații de conflict sau de post-criză; |
| --- | --- |

(m)

să contribuie la implementarea noii arhitecturi de gen, precum și a inovațiilor instituționale relevante, pentru a crea cât mai curând o entitate compusă mai coerentă, care să acționeze în vederea promovării egalității de gen și a protecției și autonomizării femeilor, inclusiv în situații de conflict sau de post-criză;

Pacea și Securitatea

| (n) | să susțină întru totul eforturile Secretarului General al ONU de a defini mai bine noțiunea de principiu al responsabilității de a proteja, de a implementa cu succes acest principiu în cadrul sistemului ONU și de a pune în evidență importanța sa în prevenirea conflictelor; |
| --- | --- |

(n)

să susțină întru totul eforturile Secretarului General al ONU de a defini mai bine noțiunea de principiu al responsabilității de a proteja, de a implementa cu succes acest principiu în cadrul sistemului ONU și de a pune în evidență importanța sa în prevenirea conflictelor;

| (o) | să sprijine inițiativa statelor membre UE de a adopta o rezoluție a ONU cu privire la evacuarea în mare a armelor chimice și pericolul pe care îl prezintă acestea pentru mediu, sănătate, securitate și economie, precum și cu privire la necesitatea întăririi cooperării internaționale și regionale pe această temă și a schimbului de informații, de experiență și de tehnologie pe bază voluntară; |
| --- | --- |

(o)

să sprijine inițiativa statelor membre UE de a adopta o rezoluție a ONU cu privire la evacuarea în mare a armelor chimice și pericolul pe care îl prezintă acestea pentru mediu, sănătate, securitate și economie, precum și cu privire la necesitatea întăririi cooperării internaționale și regionale pe această temă și a schimbului de informații, de experiență și de tehnologie pe bază voluntară;

Gestionarea crizelor, menținerea și consolidarea păcii

| (p) | să contribuie la consolidarea capacităților ONU de menținere a păcii, pentru a diminua riscul supraexploatării și a promova încorporarea conceptului de consolidare a păcii în acțiunea de instaurare a păcii; să ia inițiativa în găsirea unor noi perspective pentru acțiunile ONU de menținere a păcii, subliniind sinergiile civilo-militare și ameliorând coordonarea dintre diferiții parteneri regionali, în special între UE și Uniunea Africană; |
| --- | --- |

(p)

să contribuie la consolidarea capacităților ONU de menținere a păcii, pentru a diminua riscul supraexploatării și a promova încorporarea conceptului de consolidare a păcii în acțiunea de instaurare a păcii; să ia inițiativa în găsirea unor noi perspective pentru acțiunile ONU de menținere a păcii, subliniind sinergiile civilo-militare și ameliorând coordonarea dintre diferiții parteneri regionali, în special între UE și Uniunea Africană;

| (q) | să îmbunătățească, în cadrul parteneriatului UE - ONU, desfășurările comune în misiunile de menținere a păcii mandatate de ONU; să încurajeze organismele respective ale ONU să consolideze parteneriatele internaționale și regionale de menținere a păcii, în special pentru a asigura o utilizare cât mai bună a resurselor limitate; |
| --- | --- |

(q)

să îmbunătățească, în cadrul parteneriatului UE - ONU, desfășurările comune în misiunile de menținere a păcii mandatate de ONU; să încurajeze organismele respective ale ONU să consolideze parteneriatele internaționale și regionale de menținere a păcii, în special pentru a asigura o utilizare cât mai bună a resurselor limitate;

| (r) | să facă eforturi în vederea unor acțiuni și a unei poziții UE coerente în ceea ce privește revizuirea CCP în 2011; să susțină eforturile de extindere a rolului CCP în facilitarea și asigurarea sustenabilității acordurilor de pace și de consolidare a rolului său de consiliere pentru Consiliul de Securitate; |
| --- | --- |

(r)

să facă eforturi în vederea unor acțiuni și a unei poziții UE coerente în ceea ce privește revizuirea CCP în 2011; să susțină eforturile de extindere a rolului CCP în facilitarea și asigurarea sustenabilității acordurilor de pace și de consolidare a rolului său de consiliere pentru Consiliul de Securitate;

| (s) | să continue să promoveze cooperarea UE-ONU în domeniul redresării post-criză și să urmărească abordări complexe pentru susținerea păcii, prevenirea conflictelor și analiza unei game largi de condiții politice, economice, sociale și de mediu care contribuie la intensificarea conflictelor în societate; |
| --- | --- |

(s)

să continue să promoveze cooperarea UE-ONU în domeniul redresării post-criză și să urmărească abordări complexe pentru susținerea păcii, prevenirea conflictelor și analiza unei game largi de condiții politice, economice, sociale și de mediu care contribuie la intensificarea conflictelor în societate;

Dezarmarea nucleară și neproliferarea, dezarmarea convențională și controlul armelor, lupta împotriva terorismului

| (t) | să conlucreze coerent, sistematic și eficient cu statele membre UE pentru a obține un rezultat pozitiv în urma Conferinței de revizuire a TNP din 2010; să-și asume urmărirea dezarmării nucleare complete, în spiritul rezoluției 1887 a Consiliului de Securitate al ONU, însușindu-și obiectivul unei lumi fără arme nucleare odată ce au fost îndeplinite condițiile, și a dezarmării sub control internațional strict și eficient; să aprofundeze dialogul cu toate puterile nucleare, pentru a urmări o agendă comună și un calendar specific, care să vizeze eliminarea progresivă și în cele din urmă distrugerea stocului de focoase nucleare și ameliorarea mijloacelor de verificare; să solicite ratificarea și intrarea în vigoare a Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT); |
| --- | --- |

(t)

să conlucreze coerent, sistematic și eficient cu statele membre UE pentru a obține un rezultat pozitiv în urma Conferinței de revizuire a TNP din 2010; să-și asume urmărirea dezarmării nucleare complete, în spiritul rezoluției 1887 a Consiliului de Securitate al ONU, însușindu-și obiectivul unei lumi fără arme nucleare odată ce au fost îndeplinite condițiile, și a dezarmării sub control internațional strict și eficient; să aprofundeze dialogul cu toate puterile nucleare, pentru a urmări o agendă comună și un calendar specific, care să vizeze eliminarea progresivă și în cele din urmă distrugerea stocului de focoase nucleare și ameliorarea mijloacelor de verificare; să solicite ratificarea și intrarea în vigoare a Tratatului de interzicere totală a experiențelor nucleare (CTBT);

| (u) | să susțină administrația SUA în angajamentul declarat al acesteia față de dezarmarea nucleară globală, încurajată de viziunea Președintelui Obama a unei lumi fără arme nucleare și ă salute diferitele inițiative întreprinse de unele state membre ale UE de a negocia în cadrul NATO retragerea armelor nucleare de pe teritoriul european în deplină cooperare cu Rusia, pentru a realiza o retragere proporțională; |
| --- | --- |

(u)

să susțină administrația SUA în angajamentul declarat al acesteia față de dezarmarea nucleară globală, încurajată de viziunea Președintelui Obama a unei lumi fără arme nucleare și ă salute diferitele inițiative întreprinse de unele state membre ale UE de a negocia în cadrul NATO retragerea armelor nucleare de pe teritoriul european în deplină cooperare cu Rusia, pentru a realiza o retragere proporțională;

| (v) | să sublinieze necesitatea unui control eficient al armelor, inclusiv al armelor și munițiilor de calibru mic cu conținut de uraniu sărăcit și să-și exercite influența în susținerea eforturilor de dezarmare extinse și să militeze pentru măsuri de dezarmare mai practice și mai eficiente; să sublinieze necesitatea punerii depline în aplicare depline a Convenției privind interzicerea armelor chimice (CWC), a Convenției privind armele biologice și toxice (BTWC), a Convenției privind munițiile cu dispersie (CCM) și a Convenției privind minele antipersonal (APMC), accentuând în același timp necesitatea dezvoltării în continuare a regimului internațional împotriva proliferării armelor de distrugere în masă; |
| --- | --- |

(v)

să sublinieze necesitatea unui control eficient al armelor, inclusiv al armelor și munițiilor de calibru mic cu conținut de uraniu sărăcit și să-și exercite influența în susținerea eforturilor de dezarmare extinse și să militeze pentru măsuri de dezarmare mai practice și mai eficiente; să sublinieze necesitatea punerii depline în aplicare depline a Convenției privind interzicerea armelor chimice (CWC), a Convenției privind armele biologice și toxice (BTWC), a Convenției privind munițiile cu dispersie (CCM) și a Convenției privind minele antipersonal (APMC), accentuând în același timp necesitatea dezvoltării în continuare a regimului internațional împotriva proliferării armelor de distrugere în masă;

| (w) | să consolideze cooperarea și coordonarea cu partenerii cheie în lupta împotriva terorismului, bazându-se pe respectarea deplină a dreptului internațional și a drepturilor omului și să susțină eforturile multilaterale ale ONU de combatere a terorismului (inclusiv alinierea sistemului ONU privind lista teroriștilor la standardele dreptului internațional în domeniul drepturilor omului), precum și implementarea efectivă a Strategiei globale antiterorism; să-și intensifice eforturile în vederea ajungerii la un acord și a încheierii unei convenții cuprinzătoare privind terorismul internațional; să coopereze strâns în cazul în care viața ostaticilor este în pericol; |
| --- | --- |

(w)

să consolideze cooperarea și coordonarea cu partenerii cheie în lupta împotriva terorismului, bazându-se pe respectarea deplină a dreptului internațional și a drepturilor omului și să susțină eforturile multilaterale ale ONU de combatere a terorismului (inclusiv alinierea sistemului ONU privind lista teroriștilor la standardele dreptului internațional în domeniul drepturilor omului), precum și implementarea efectivă a Strategiei globale antiterorism; să-și intensifice eforturile în vederea ajungerii la un acord și a încheierii unei convenții cuprinzătoare privind terorismul internațional; să coopereze strâns în cazul în care viața ostaticilor este în pericol;

Dezvoltarea și schimbările climatice

| (x) | să exercite un rol de lider în creșterea eficacității asistenței ONU pentru dezvoltare, întrucât actuala fragmentare poate duce la marginalizarea progresivă a ONU ca actor principal în materie de dezvoltare; să insiste pentru o programare și un cadru operațional ONU mai coerente, pentru a contribui la maximizarea impactului asistenței ONU pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

(x)

să exercite un rol de lider în creșterea eficacității asistenței ONU pentru dezvoltare, întrucât actuala fragmentare poate duce la marginalizarea progresivă a ONU ca actor principal în materie de dezvoltare; să insiste pentru o programare și un cadru operațional ONU mai coerente, pentru a contribui la maximizarea impactului asistenței ONU pentru dezvoltare;

| (y) | să exercite presiuni astfel încât criza să nu fie invocată drept scuză pentru evitarea sau întârzierea răspunsului global necesar la schimbările climatice și degradarea mediului și, în schimb, să folosească răspunsul la criză ca o oportunitate de creare a bazei pentru o economie ecologică nouă și modernă; în acest context, Inițiativa pentru o economie verde, care a fost lansată de Programul de mediu al ONU, ar trebui sprijinită pe deplin, iar discuțiile conexe pe tema unui nou acord verde la nivel mondial („Global Green New Deal”) ar trebui încurajate; |
| --- | --- |

(y)

să exercite presiuni astfel încât criza să nu fie invocată drept scuză pentru evitarea sau întârzierea răspunsului global necesar la schimbările climatice și degradarea mediului și, în schimb, să folosească răspunsul la criză ca o oportunitate de creare a bazei pentru o economie ecologică nouă și modernă; în acest context, Inițiativa pentru o economie verde, care a fost lansată de Programul de mediu al ONU, ar trebui sprijinită pe deplin, iar discuțiile conexe pe tema unui nou acord verde la nivel mondial („Global Green New Deal”) ar trebui încurajate;

| (z) | să sublinieze necesitatea unei creșteri și dezvoltări economice durabile; |
| --- | --- |

(z)

să sublinieze necesitatea unei creșteri și dezvoltări economice durabile;

| (aa) | să reafirme principiul că politica de ajutor pentru dezvoltare trebuie concepută în parteneriat cu țările care beneficiază de ajutor; |
| --- | --- |

(aa)

să reafirme principiul că politica de ajutor pentru dezvoltare trebuie concepută în parteneriat cu țările care beneficiază de ajutor;

Obiectivele de dezvoltare ale mileniului

| (ab) | în pregătirea Conferinței de revizuire a ODM, să-și reconfirme angajamentul pentru realizarea ODM până în 2015; să-și îndemne partenerii să facă același lucru, subliniind faptul că donorii nu-și îndeplinesc promisiunile din 2005 privind fluxurile anuale de ajutoare și că evoluția generală a fost prea lentă pentru ca majoritatea obiectivelor să fie îndeplinite până în 2015; |
| --- | --- |

(ab)

în pregătirea Conferinței de revizuire a ODM, să-și reconfirme angajamentul pentru realizarea ODM până în 2015; să-și îndemne partenerii să facă același lucru, subliniind faptul că donorii nu-și îndeplinesc promisiunile din 2005 privind fluxurile anuale de ajutoare și că evoluția generală a fost prea lentă pentru ca majoritatea obiectivelor să fie îndeplinite până în 2015;

| (ac) | să manifeste un puternic spirit de inițiativă în vederea reuniunii plenare la nivel înalt privind ODM, promovând în special următoarele obiective:






  — | reconfirmarea obiectivelor generale și specifice ale ODM, care reprezintă nivelul minim ce urmează să fie atins până în 2015, opunând rezistență tuturor încercărilor de a dilua, reduce sau întârzia îndeplinirea promisiunilor făcute în acest sens; |
| --- | --- | --- |

(ac)

să manifeste un puternic spirit de inițiativă în vederea reuniunii plenare la nivel înalt privind ODM, promovând în special următoarele obiective:

—

reconfirmarea obiectivelor generale și specifice ale ODM, care reprezintă nivelul minim ce urmează să fie atins până în 2015, opunând rezistență tuturor încercărilor de a dilua, reduce sau întârzia îndeplinirea promisiunilor făcute în acest sens;

| — | ajungerea la un acord între țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare cu privire la accelerarea implementării măsurilor, inclusiv stabilirea unor planuri și angajamente clare și concrete, dat fiind faptul că promisiunile legate de ODM sunt departe de a fi îndeplinite și că mai bine de un miliard de oameni trăiesc în continuare în condiții de sărăcie extremă, așteptându-se o creștere a acestei cifre; |
| --- | --- |

—

ajungerea la un acord între țările dezvoltate și cele în curs de dezvoltare cu privire la accelerarea implementării măsurilor, inclusiv stabilirea unor planuri și angajamente clare și concrete, dat fiind faptul că promisiunile legate de ODM sunt departe de a fi îndeplinite și că mai bine de un miliard de oameni trăiesc în continuare în condiții de sărăcie extremă, așteptându-se o creștere a acestei cifre;

| — | lansarea unui semnal clar privind adoptarea, până în 2015, a unei agende noi și chiar mai ambițioase cu privire la eradicarea sărăciei, asigurând eforturi continue în vederea eradicării totale a sărăciei; |
| --- | --- |

—

lansarea unui semnal clar privind adoptarea, până în 2015, a unei agende noi și chiar mai ambițioase cu privire la eradicarea sărăciei, asigurând eforturi continue în vederea eradicării totale a sărăciei;

| — | depunerea de eforturi în vederea unei mai bune coordonări între agențiile ONU și a unui cadru operațional al ONU mai coerent pentru a evita fragmentarea și a atinge ODM; |
| --- | --- |

—

depunerea de eforturi în vederea unei mai bune coordonări între agențiile ONU și a unui cadru operațional al ONU mai coerent pentru a evita fragmentarea și a atinge ODM;

| (ad) | să comunice, în termenii cei mai insistenți, faptul că realizarea ODM nu este numai o obligație morală, ci va reprezenta de asemenea o contribuție importantă la promovarea prosperității, a stabilității, a securității și a dreptății sociale la nivel internațional; |
| --- | --- |

(ad)

să comunice, în termenii cei mai insistenți, faptul că realizarea ODM nu este numai o obligație morală, ci va reprezenta de asemenea o contribuție importantă la promovarea prosperității, a stabilității, a securității și a dreptății sociale la nivel internațional;

| (ae) | să evidențieze faptul că sunt necesare eforturi suplimentare din partea comunității internaționale pentru a combate efectele negative pe care le produc asupra țărilor în curs de dezvoltare criza economică mondială și schimbările climatice; să propună mecanisme de finanțare inovatoare, cum ar fi o taxă internațională pe tranzacțiile financiare; |
| --- | --- |

(ae)

să evidențieze faptul că sunt necesare eforturi suplimentare din partea comunității internaționale pentru a combate efectele negative pe care le produc asupra țărilor în curs de dezvoltare criza economică mondială și schimbările climatice; să propună mecanisme de finanțare inovatoare, cum ar fi o taxă internațională pe tranzacțiile financiare;

| (af) | să își asume angajamente concrete pentru a asigura o coordonare mai bună, coerența politicilor și realizarea ODM 8, precum și pentru a reduce deficitul de finanțare în vederea realizării obiectivului stabilit la Gleneagles pentru anul 2010 privind alocarea unei sume totale de 154 de miliarde USD (la prețurile din 2008) pentru AOD; |
| --- | --- |

(af)

să își asume angajamente concrete pentru a asigura o coordonare mai bună, coerența politicilor și realizarea ODM 8, precum și pentru a reduce deficitul de finanțare în vederea realizării obiectivului stabilit la Gleneagles pentru anul 2010 privind alocarea unei sume totale de 154 de miliarde USD (la prețurile din 2008) pentru AOD;

| (ag) | să-și reafirme, în cadrul reuniunii plenare la nivel înalt având ca subiect ODM, angajamentul său colectiv de a aloca 0,7 % din VNB pentru AOD până în 2015, pe baza unor calendare clare și cu caracter obligatoriu pentru fiecare stat membru în parte; |
| --- | --- |

(ag)

să-și reafirme, în cadrul reuniunii plenare la nivel înalt având ca subiect ODM, angajamentul său colectiv de a aloca 0,7 % din VNB pentru AOD până în 2015, pe baza unor calendare clare și cu caracter obligatoriu pentru fiecare stat membru în parte;

| (ah) | să insiste pentru ca fondurile ODM să nu fie utilizate pentru a contracara consecințele crizei financiare și ale schimbărilor climatice; în schimb, să fie mobilizate fonduri suplimentare și să fie organizate acțiuni mai eficace pentru a atinge obiectivele în cazurile în care progresele au fost extrem de limitate, precum ODM5 (sănătatea mamelor) și MDG4 (mortalitatea în rândul copiilor); să-și concentreze atenția pe reactivarea ODM conform unui calendar și al unei foi de parcurs pentru perioada 2010-2015; |
| --- | --- |

(ah)

să insiste pentru ca fondurile ODM să nu fie utilizate pentru a contracara consecințele crizei financiare și ale schimbărilor climatice; în schimb, să fie mobilizate fonduri suplimentare și să fie organizate acțiuni mai eficace pentru a atinge obiectivele în cazurile în care progresele au fost extrem de limitate, precum ODM5 (sănătatea mamelor) și MDG4 (mortalitatea în rândul copiilor); să-și concentreze atenția pe reactivarea ODM conform unui calendar și al unei foi de parcurs pentru perioada 2010-2015;

Schimbările climatice

| (ai) | să promoveze o dezbatere în vederea viitoarei conferințe a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP16) din Mexic, din decembrie 2010, și să înceapă realizarea unui consens asupra adoptării unui nou acord internațional cu caracter obligatoriu privind schimbările climatice, pentru perioada post-2012; |
| --- | --- |

(ai)

să promoveze o dezbatere în vederea viitoarei conferințe a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP16) din Mexic, din decembrie 2010, și să înceapă realizarea unui consens asupra adoptării unui nou acord internațional cu caracter obligatoriu privind schimbările climatice, pentru perioada post-2012;

| (aj) | să evite erorile de natură organizațională și structurală ale CPO15 din Copenhaga, unde nu s-a reușit obținerea unui acord internațional cu caracter obligatoriu, sugerând reguli de vot precise, bazate pe majoritățile semnificative, pentru a facilita progresul negocierilor; |
| --- | --- |

(aj)

să evite erorile de natură organizațională și structurală ale CPO15 din Copenhaga, unde nu s-a reușit obținerea unui acord internațional cu caracter obligatoriu, sugerând reguli de vot precise, bazate pe majoritățile semnificative, pentru a facilita progresul negocierilor;

Drepturile omului

Aspecte instituționale

| (ak) | să invite Vicepreședinta/Înalta Reprezentantă să transmită un mesaj unitar în numele tuturor statelor membre atunci când abordează chestiuni legate de drepturile omului, și să solicite fiecărui stat membru să pună în evidență pozițiile comune ale UE, pentru a le conferi mai multă greutate, ținând cont de faptul că, în conformitate cu articolul 21 din TUE, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale reprezintă unul din principiile care ghidează acțiunea Uniunii pe scena internațională și că susținerea democrației și a drepturilor omului constituie unul dintre obiectivele acțiunii sale externe; |
| --- | --- |

(ak)

să invite Vicepreședinta/Înalta Reprezentantă să transmită un mesaj unitar în numele tuturor statelor membre atunci când abordează chestiuni legate de drepturile omului, și să solicite fiecărui stat membru să pună în evidență pozițiile comune ale UE, pentru a le conferi mai multă greutate, ținând cont de faptul că, în conformitate cu articolul 21 din TUE, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale reprezintă unul din principiile care ghidează acțiunea Uniunii pe scena internațională și că susținerea democrației și a drepturilor omului constituie unul dintre obiectivele acțiunii sale externe;

| (al) | să ajungă la o strategie de negociere dinamică și eficientă în dialogul în timp util și consistent cu statele membre UE și cu membrii ONU, și să obțină o poziție comună asupra reformării Consiliului pentru drepturile omului, ținând cont de faptul că revizuirea metodelor de lucru se va face la Geneva, iar statutul organizației se va dezbate la New York; să consolideze Comitetul III, în calitate de organism cu participare universală, ca un canal de comunicare pentru cazurile din domeniul drepturilor omului discutate în CDO,având în vedere că Comitetul III ar putea, de asemenea, să compenseze deficiențele CDO; |
| --- | --- |

(al)

să ajungă la o strategie de negociere dinamică și eficientă în dialogul în timp util și consistent cu statele membre UE și cu membrii ONU, și să obțină o poziție comună asupra reformării Consiliului pentru drepturile omului, ținând cont de faptul că revizuirea metodelor de lucru se va face la Geneva, iar statutul organizației se va dezbate la New York; să consolideze Comitetul III, în calitate de organism cu participare universală, ca un canal de comunicare pentru cazurile din domeniul drepturilor omului discutate în CDO,având în vedere că Comitetul III ar putea, de asemenea, să compenseze deficiențele CDO;

| (am) | să fie de acord cu partenerii transregionali în cadrul revizuirii CDO privind criteriile de aderare și setul de orientări pentru alegerea CDO; să promoveze coordonarea CDO și a procedurilor speciale, fără a deschide pachetul destinat construcției instituționale dar păstrând independența Biroului Înaltului comisar ONU pentru drepturile omului (ÎCODO); să sprijine posibilitatea ca CDO să se ocupe de încălcările specifice ale drepturilor omului în cadrul rezoluțiilor specifice pentru țările respective; |
| --- | --- |

(am)

să fie de acord cu partenerii transregionali în cadrul revizuirii CDO privind criteriile de aderare și setul de orientări pentru alegerea CDO; să promoveze coordonarea CDO și a procedurilor speciale, fără a deschide pachetul destinat construcției instituționale dar păstrând independența Biroului Înaltului comisar ONU pentru drepturile omului (ÎCODO); să sprijine posibilitatea ca CDO să se ocupe de încălcările specifice ale drepturilor omului în cadrul rezoluțiilor specifice pentru țările respective;

| (an) | să susțină noul asistent al Secretarului General la Biroul Înaltului comisar ONU pentru drepturile omului (ÎCODO), pentru a integra problemele legate de drepturile omului în politicile și deciziile de management majore ale cartierului general al ONU din New York; |
| --- | --- |

(an)

să susțină noul asistent al Secretarului General la Biroul Înaltului comisar ONU pentru drepturile omului (ÎCODO), pentru a integra problemele legate de drepturile omului în politicile și deciziile de management majore ale cartierului general al ONU din New York;

Aspecte legate de drepturile omului

| (ao) | să pledeze cu forță pentru ca AGONU să continue să abordeze în rezoluțiile sale situațiile specifice din diverse țări și să acționeze în vederea evitării utilizării moțiunii de neintervenție; |
| --- | --- |

(ao)

să pledeze cu forță pentru ca AGONU să continue să abordeze în rezoluțiile sale situațiile specifice din diverse țări și să acționeze în vederea evitării utilizării moțiunii de neintervenție;

| (ap) | să exercite un rol de leader în promovarea și protecția drepturilor omului, inclusiv a drepturilor membrilor grupurilor și minorităților vulnerabile, a libertății de expresie și a libertății media, a libertății religioase, a drepturilor copilului, în protecția apărătorilor drepturilor omului și cooperarea cu societatea civilă; |
| --- | --- |

(ap)

să exercite un rol de leader în promovarea și protecția drepturilor omului, inclusiv a drepturilor membrilor grupurilor și minorităților vulnerabile, a libertății de expresie și a libertății media, a libertății religioase, a drepturilor copilului, în protecția apărătorilor drepturilor omului și cooperarea cu societatea civilă;

| (aq) | să promoveze ferm caracterul prioritar al drepturilor omului în formularea unui răspuns la recesiunea financiară globală, deoarece impactul său negativ este resimțit în mod disproporționat de sectoarele populației deja marginalizate în multe țări în care exercitarea drepturilor omului este grav restricționată sau complet subminată; |
| --- | --- |

(aq)

să promoveze ferm caracterul prioritar al drepturilor omului în formularea unui răspuns la recesiunea financiară globală, deoarece impactul său negativ este resimțit în mod disproporționat de sectoarele populației deja marginalizate în multe țări în care exercitarea drepturilor omului este grav restricționată sau complet subminată;

| (ar) | să-și concentreze eforturile pentru a consolida tendința globală de abolire a pedepsei capitale, încercând să determine adoptarea rezoluției corespunzătoare privind pedeapsa capitală; să sprijine toate eforturile de eradicare a torturii și, în special, de încurajare a adoptării Protocolului opțional la Convenția ONU împotriva torturii; |
| --- | --- |

(ar)

să-și concentreze eforturile pentru a consolida tendința globală de abolire a pedepsei capitale, încercând să determine adoptarea rezoluției corespunzătoare privind pedeapsa capitală; să sprijine toate eforturile de eradicare a torturii și, în special, de încurajare a adoptării Protocolului opțional la Convenția ONU împotriva torturii;

Integrarea dimensiunii de gen și autonomizarea femeilor

| (as) | să militeze pentru autonomizarea pe scară cât mai largă a femeilor, astfel încât acestea să-și poată îndeplini rolul esențial, contribuind la pacea, securitatea și reconcilierea durabilă, precum și să promoveze participarea lor la medierea și soluționarea conflictelor, în perspectiva, printre altele, a celei de-a 10-a aniversări, în curând, a Rezoluției 1325 a ONU; să încurajeze acele state membre care încă nu sunt active în această privință să elaboreze planuri naționale de acțiune (PNA) pentru a implementa rezoluția; |
| --- | --- |

(as)

să militeze pentru autonomizarea pe scară cât mai largă a femeilor, astfel încât acestea să-și poată îndeplini rolul esențial, contribuind la pacea, securitatea și reconcilierea durabilă, precum și să promoveze participarea lor la medierea și soluționarea conflictelor, în perspectiva, printre altele, a celei de-a 10-a aniversări, în curând, a Rezoluției 1325 a ONU; să încurajeze acele state membre care încă nu sunt active în această privință să elaboreze planuri naționale de acțiune (PNA) pentru a implementa rezoluția;

| (at) | să-și confirme angajamentul ferm față de Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, adoptată în 2000, prin participarea la evenimentele de comemorare a celei de-a zecea aniversări a acesteia; |
| --- | --- |

(at)

să-și confirme angajamentul ferm față de Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU, adoptată în 2000, prin participarea la evenimentele de comemorare a celei de-a zecea aniversări a acesteia;

| (au) | să combată hotărât și prin toate mijloacele violurile și violența sexuală ca armă de război; să susțină că aceste crime trebuie pedepsite drept crime de război și crime împotriva umanității și ca victimele acestor crime să beneficieze de programe speciale de sprijin; să-l susțină pe recent numitul Reprezentant special al Secretarului general al ONU în lupta împotriva violenței sexuale în conflicte; |
| --- | --- |

(au)

să combată hotărât și prin toate mijloacele violurile și violența sexuală ca armă de război; să susțină că aceste crime trebuie pedepsite drept crime de război și crime împotriva umanității și ca victimele acestor crime să beneficieze de programe speciale de sprijin; să-l susțină pe recent numitul Reprezentant special al Secretarului general al ONU în lupta împotriva violenței sexuale în conflicte;

Recomandări finale

| (av) | să facă eforturi pentru a include un punct separat pe ordinea de zi a celei de-a 65-a AGONU privind cooperarea dintre Organizația Națiunilor Unite, adunările regionale, parlamentele naționale și Uniunea Interparlamentară (UIP), pentru a stimula dezbaterea cu privire la modul în care parlamentarii, parlamentele naționale și adunările parlamentare regionale ar putea juca un rol mai activ în cadrul ONU, în conformitate cu decizia luată la ce-a de-a 63-a AGONU, în rezoluția privind „Cooperarea dintre Organizația Națiunilor Unite și Uniunea Interparlamentară” (A/RES/63/24), |
| --- | --- |

(av)

să facă eforturi pentru a include un punct separat pe ordinea de zi a celei de-a 65-a AGONU privind cooperarea dintre Organizația Națiunilor Unite, adunările regionale, parlamentele naționale și Uniunea Interparlamentară (UIP), pentru a stimula dezbaterea cu privire la modul în care parlamentarii, parlamentele naționale și adunările parlamentare regionale ar putea juca un rol mai activ în cadrul ONU, în conformitate cu decizia luată la ce-a de-a 63-a AGONU, în rezoluția privind „Cooperarea dintre Organizația Națiunilor Unite și Uniunea Interparlamentară” (A/RES/63/24),

*

* *

2.   încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant, Consiliului și, spre informare, Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0150.

(2)  A/Res/64/223.

(3)  A/Res/64/217.

(4)  A/Res/64/200.

(5)  A/Res/64/196.

(6)  A/Res/64/176.

(7)  A/Res/64/173.

(8)  A/Res/64/171.

(9)  A/Res/64/160.

(10)  A/Res/64/158.

(11)  A/Res/64/157.

(12)  A/Res/64/146.

(13)  A/Res/64/145.

(14)  A/Res/64/143.

(15)  A/Res/64/73.

(16)  A/Res/64/69.

(17)  A/Res/64/57.

(18)  A/Res/64/53.

(19)  A/Res/64/34.

(20)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0110.

(21)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0089.

(22)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0056.

(23)  Texte adoptate, P7_TA(2009)0029.

(24)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0372.

(25)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0333.

(26)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0259.

(27)  Texte adoptate, P6_TA(2009)0152.

(28)  JO C 124 E, 25.5.2006, p. 549.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Joi, 25 martie 2010

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/57

---

Joi, 25 martie 2010Animale vii și carne proaspătă: condiții la importul în Uniune ***I

P7_TA(2010)0069

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Deciziei 79/542/CEE a Consiliului privind întocmirea listei cu țări terțe sau cu regiuni ale acestora și de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară, pentru importul în Comunitate de anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea (COM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD))

2011/C 4 E/09

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2009)0516),

având în vedere articolul 251 alineatul (2), articolul 37 și articolul 152 alineatul (4) litera (b) din Tratatul CE, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0211/2009),

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Consecințele intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona asupra procedurilor decizionale interinstituționale în curs de desfășurare” (COM(2009)0665),

având în vedere articolul 294 alineatul (3), articolul 43 alineatul (2) și articolul 168 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 decembrie 2009 (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

având în vedere articolul 55 din Regulamentul de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0018/2010),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

Joi, 25 martie 2010P7_TC1-COD(2009)0146

Poziția Parlamentului European adoptată în a prima lectură la 25 martie 2010 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2010/UE a Parlamentului European și a Consiliului de abrogare a Deciziei 79/542/CEE a Consiliului privind întocmirea listei cu țări terțe sau cu regiuni ale acestora și de stabilire a condițiilor de sănătate animală și publică și de certificare sanitar-veterinară, pentru importul în Comunitate de anumite animale vii și carne proaspătă provenită de la acestea

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 477/2010/UE.)

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/58

---

Joi, 25 martie 2010Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Lituania /Fabricarea de mobilă

P7_TA(2010)0070

Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD))

2011/C 4 E/10

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0058 – C7–0041/2010),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0047/2010),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore din structura comerțului mondial și pentru a le oferi asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore din structura comerțului mondial și pentru a le oferi asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| C. | întrucât Lituania a solicitat asistență pentru disponibilizările din 49 de întreprinderi, toate fiind din sectorul de fabricare a mobilei (3); |
| --- | --- |

C.

întrucât Lituania a solicitat asistență pentru disponibilizările din 49 de întreprinderi, toate fiind din sectorul de fabricare a mobilei (3);

| D. | întrucât cererea satisface criteriile de eligibilitate stabilite de Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

D.

întrucât cererea satisface criteriile de eligibilitate stabilite de Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării;

| 3. | subliniază că numărul tot mai mare de cereri prin care se solicită contribuții din partea FEG impune îmbunătățirea în continuare a procedurii; prin urmare, invită Comisia să analizeze cum ar putea fi redusă perioada cuprinsă între prezentarea cererii de către statele membre și plata contribuției financiare și să informeze Parlamentul cu privire la rezultate cât mai curând cu putință; |
| --- | --- |

3.

subliniază că numărul tot mai mare de cereri prin care se solicită contribuții din partea FEG impune îmbunătățirea în continuare a procedurii; prin urmare, invită Comisia să analizeze cum ar putea fi redusă perioada cuprinsă între prezentarea cererii de către statele membre și plata contribuției financiare și să informeze Parlamentul cu privire la rezultate cât mai curând cu putință;

| 4. | subliniază că Uniunea Europeană ar trebui să utilizeze toate mijloacele de care dispune pentru a face față consecințelor crizei economice și financiare mondiale; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați; |
| --- | --- |

4.

subliniază că Uniunea Europeană ar trebui să utilizeze toate mijloacele de care dispune pentru a face față consecințelor crizei economice și financiare mondiale; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați;

| 5. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător disponibilizat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu înlocuiește acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător disponibilizat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu înlocuiește acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor;

| 6. | invită Comisia să includă în propunerile privind mobilizarea FEG, precum și în rapoartele sale anuale informații exacte cu privire la finanțarea complementară primită de la Fondul social european (FSE) și de la alte fonduri structurale; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să includă în propunerile privind mobilizarea FEG, precum și în rapoartele sale anuale informații exacte cu privire la finanțarea complementară primită de la Fondul social european (FSE) și de la alte fonduri structurale;

| 7. | reamintește Comisiei, în contextul mobilizării FEG, să nu transfere sistematic credite de plată din FSE, deoarece FEG a fost creat ca instrument specific separat având propriile obiective și termene; |
| --- | --- |

7.

reamintește Comisiei, în contextul mobilizării FEG, să nu transfere sistematic credite de plată din FSE, deoarece FEG a fost creat ca instrument specific separat având propriile obiective și termene;

| 8. | subliniază că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006 care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013; |
| --- | --- |

8.

subliniază că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006 care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013;

| 9. | constată că noile propuneri ale Comisiei privind o decizie referitoare la mobilizarea FEG vizează cererea unui singur stat membru, fapt care este coerent cu solicitările Parlamentului; |
| --- | --- |

9.

constată că noile propuneri ale Comisiei privind o decizie referitoare la mobilizarea FEG vizează cererea unui singur stat membru, fapt care este coerent cu solicitările Parlamentului;

| 10. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

10.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  EGF/2009/016 LT/Fabricarea mobilei.

---

Joi, 25 martie 2010ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 25 martie 2010

referitoare la mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizați care sunt afectați de schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizați care sunt afectați de schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii.

| (2) | Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare a crizei financiare și economice mondiale.

| (3) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(3)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR.

| (4) | La 23 septembrie 2009, Lituania a depus o cerere de mobilizare a FEG în legătură cu disponibilizările care au avut loc în sectorul fabricării mobilei, iar până la 16 octombrie 2009 a transmis informații suplimentare. Având în vedere faptul că această cerere îndeplinește condițiile privind stabilirea contribuției financiare prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, Comisia propune mobilizarea sumei de 662 088 EUR. |
| --- | --- |

(4)

La 23 septembrie 2009, Lituania a depus o cerere de mobilizare a FEG în legătură cu disponibilizările care au avut loc în sectorul fabricării mobilei, iar până la 16 octombrie 2009 a transmis informații suplimentare. Având în vedere faptul că această cerere îndeplinește condițiile privind stabilirea contribuției financiare prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, Comisia propune mobilizarea sumei de 662 088 EUR.

| (5) | Prin urmare, ar trebui mobilizat FEG pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Lituania. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, ar trebui mobilizat FEG pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Lituania.

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) pentru alocarea sumei de 662 088 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 25 martie 2010

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/61

---

Joi, 25 martie 2010Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: Lituania/Fabricarea articolelor de îmbrăcăminte

P7_TA(2010)0071

Rezoluția Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (COM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD))

2011/C 4 E/11

Parlamentul European,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2010)0056 – C7–0035/2010),

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1) (AII din 17 mai 2006), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2) (Regulamentul FEG),

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0048/2010),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore din structura comerțului mondial și pentru a le oferi asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumentele legislative și bugetare necesare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore din structura comerțului mondial și pentru a le oferi asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 17 mai 2006 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| C. | întrucât Lituania a solicitat asistență pentru disponibilizare din 45 de întreprinderi, toate fiind din sectorul de fabricare a articolelor de îmbrăcăminte (3); |
| --- | --- |

C.

întrucât Lituania a solicitat asistență pentru disponibilizare din 45 de întreprinderi, toate fiind din sectorul de fabricare a articolelor de îmbrăcăminte (3);

| D. | întrucât cererea satisface criteriile de eligibilitate stabilite de Regulamentul FEG, |
| --- | --- |

D.

întrucât cererea satisface criteriile de eligibilitate stabilite de Regulamentul FEG,

| 1. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG; |
| --- | --- |

1.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare în vederea accelerării mobilizării FEG;

| 2. | reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării; |
| --- | --- |

2.

reamintește angajamentul instituțiilor de a asigura o derulare rapidă și fără probleme a procedurii de adoptare a deciziilor de mobilizare a FEG, oferind un sprijin individual unic, limitat în timp, având ca obiectiv ajutarea lucrătorilor disponibilizați ca urmare a globalizării;

| 3. | subliniază că numărul tot mai mare de cereri prin care se solicită contribuții din partea FEG impune îmbunătățirea în continuare a procedurii; prin urmare, invită Comisia să analizeze cum ar putea fi redusă perioada cuprinsă între prezentarea cererii de către statele membre și plata contribuției financiare și să informeze Parlamentul cu privire la rezultate cât mai curând cu putință; |
| --- | --- |

3.

subliniază că numărul tot mai mare de cereri prin care se solicită contribuții din partea FEG impune îmbunătățirea în continuare a procedurii; prin urmare, invită Comisia să analizeze cum ar putea fi redusă perioada cuprinsă între prezentarea cererii de către statele membre și plata contribuției financiare și să informeze Parlamentul cu privire la rezultate cât mai curând cu putință;

| 4. | subliniază că Uniunea Europeană ar trebui să utilizeze toate mijloacele de care dispune pentru a face față consecințelor crizei economice și financiare mondiale; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați; |
| --- | --- |

4.

subliniază că Uniunea Europeană ar trebui să utilizeze toate mijloacele de care dispune pentru a face față consecințelor crizei economice și financiare mondiale; subliniază rolul pe care FEG îl poate juca în reintegrarea pe piața muncii a lucrătorilor disponibilizați;

| 5. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător disponibilizat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu înlocuiește acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor; |
| --- | --- |

5.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul FEG, ar trebui să se garanteze sprijinirea prin FEG a reintegrării în muncă a fiecărui lucrător disponibilizat; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu înlocuiește acțiunile care intră în responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a întreprinderilor sau a sectoarelor;

| 6. | invită Comisia să includă în propunerile privind mobilizarea FEG, precum și în rapoartele sale anuale informații exacte cu privire la finanțarea complementară primită de la Fondul social european (FSE) și de la alte fonduri structurale; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să includă în propunerile privind mobilizarea FEG, precum și în rapoartele sale anuale informații exacte cu privire la finanțarea complementară primită de la Fondul social european (FSE) și de la alte fonduri structurale;

| 7. | reamintește Comisiei, în contextul mobilizării FEG, să nu transfere sistematic credite de plată din FSE, deoarece FEG a fost creat ca instrument specific separat având propriile obiective și termene; |
| --- | --- |

7.

reamintește Comisiei, în contextul mobilizării FEG, să nu transfere sistematic credite de plată din FSE, deoarece FEG a fost creat ca instrument specific separat având propriile obiective și termene;

| 8. | subliniază că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006 care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013; |
| --- | --- |

8.

subliniază că funcționarea și valoarea adăugată a FEG ar trebui evaluate în contextul evaluării generale a programelor și a altor instrumente instituite prin AII din 17 mai 2006 care face parte din revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2007-2013;

| 9. | constată că noile propuneri ale Comisiei privind o decizie referitoare la mobilizarea FEG vizează cererea unui singur stat membru, fapt care este coerent cu solicitările Parlamentului; |
| --- | --- |

9.

constată că noile propuneri ale Comisiei privind o decizie referitoare la mobilizarea FEG vizează cererea unui singur stat membru, fapt care este coerent cu solicitările Parlamentului;

| 10. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

10.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 11. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

11.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

12.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(3)  EGF/2009/018 LT/Fabricarea articolelor de îmbrăcăminte.

---

Joi, 25 martie 2010ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 25 martie 2010

referitoare la mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în conformitate cu punctul 28 din Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară și buna gestiune financiară (1), în special punctul 28,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (2), în special articolul 12 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizați care sunt afectați de schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) a fost creat pentru a oferi sprijin suplimentar lucrătorilor disponibilizați care sunt afectați de schimbările structurale majore intervenite în practicile comerciale mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii.

| (2) | Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale. |
| --- | --- |

(2)

Domeniul de aplicare a FEG a fost extins pentru cererile depuse începând cu 1 mai 2009, pentru a include acordarea de sprijin lucrătorilor disponibilizați ca urmare directă a crizei financiare și economice mondiale.

| (3) | Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(3)

Acordul interinstituțional din 17 mai 2006 permite mobilizarea FEG în limita unui plafon anual de 500 de milioane EUR.

| (4) | La 23 septembrie 2009, Lituania a depus o cerere de mobilizare a FEG privind disponibilizările din sectorul produselor textile. Având în vedere faptul că această cerere îndeplinește condițiile privind stabilirea contribuției financiare prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, Comisia propune mobilizarea sumei de 523 481 EUR. |
| --- | --- |

(4)

La 23 septembrie 2009, Lituania a depus o cerere de mobilizare a FEG privind disponibilizările din sectorul produselor textile. Având în vedere faptul că această cerere îndeplinește condițiile privind stabilirea contribuției financiare prevăzute la articolul 10 din Regulamentul (CE) nr. 1927/2006, Comisia propune mobilizarea sumei de 523 481 EUR.

| (5) | Prin urmare, ar trebui mobilizat FEG pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Lituania. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, ar trebui mobilizat FEG pentru a oferi o contribuție financiară ca răspuns la cererea depusă de Lituania.

DECIDE:

Articolul 1

În cadrul bugetului general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2010, se mobilizează Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) pentru alocarea sumei de 523 481 EUR, sub formă de credite de angajament și credite de plată.

Articolul 2

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, la 25 martie 2010

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 139, 14.6.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

2

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/64 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/64

---

Joi, 25 martie 2010Numirea vicepreședintelui Băncii Centrale Europene

P7_TA(2010)0073

Decizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la recomandarea Consiliului privind numirea vicepreședintelui Băncii Centrale Europene (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))

2011/C 4 E/12

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere Recomandarea Consiliului din 16 februarie 2010 (1),

având în vedere articolul 283 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0044/2010),

având în vedere articolul 109 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0059/2010),

| A. | întrucât, prin scrisoarea din 24 februarie 2010, Consiliul a consultat Parlamentul European cu privire la numirea lui Vítor Constâncio în funcția de vicepreședinte al Băncii Centrale Europene pentru un mandat de opt ani; |
| --- | --- |

A.

întrucât, prin scrisoarea din 24 februarie 2010, Consiliul a consultat Parlamentul European cu privire la numirea lui Vítor Constâncio în funcția de vicepreședinte al Băncii Centrale Europene pentru un mandat de opt ani;

| B. | întrucât Comisia pentru afaceri economice și monetare din cadrul Parlamentului European a evaluat ulterior atestările profesionale ale candidatului desemnat, în special în ceea ce privește cerințele menționate la articolul 283 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și din perspectiva nevoii de independență deplină a BCE în conformitate cu articolul 130 și întrucât, în cadrul acestui proces de evaluare, comisia a primit un curriculum vitae din partea candidatului, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia pentru afaceri economice și monetare din cadrul Parlamentului European a evaluat ulterior atestările profesionale ale candidatului desemnat, în special în ceea ce privește cerințele menționate la articolul 283 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, precum și din perspectiva nevoii de independență deplină a BCE în conformitate cu articolul 130 și întrucât, în cadrul acestui proces de evaluare, comisia a primit un curriculum vitae din partea candidatului, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate;

| C. | întrucât comisia a organizat la 23 martie 2010 o audiere de două ore cu candidatul desemnat, în cadrul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns întrebărilor adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

C.

întrucât comisia a organizat la 23 martie 2010 o audiere de două ore cu candidatul desemnat, în cadrul căreia acesta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns întrebărilor adresate de membrii comisiei,

| 1. | emite un aviz favorabil Consiliului European privind recomandarea Consiliului de numire a lui Vítor Constâncio în funcția de vicepreședinte al Băncii Centrale Europene; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil Consiliului European privind recomandarea Consiliului de numire a lui Vítor Constâncio în funcția de vicepreședinte al Băncii Centrale Europene;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului European și Consiliului. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului European și Consiliului.

---

(1)  Nepublicată încă în JO.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/65

---

Joi, 25 martie 2010Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Milan Martin Cvikl

P7_TA(2010)0074

Decizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Milan Martin Cvikl ca membru al Curții de Conturi (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE))

2011/C 4 E/13

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din FUE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0022/2010),

având în vedere că, la reuniunea sa din 16 martie 2010, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul desemnat de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi,

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0046/2010),

| A. | întrucât Milan Martin Cvikl îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE, |
| --- | --- |

A.

întrucât Milan Martin Cvikl îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Milan Martin Cvikl ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Milan Martin Cvikl ca membru al Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/66

---

Joi, 25 martie 2010Numirea unei membre a Curții de Conturi - dna Rasa Budbergyté

P7_TA(2010)0075

Decizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a Rasei Budbergyté ca membră a Curții de Conturi (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE))

2011/C 4 E/14

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0018/2010),

având în vedere că, la reuniunea sa din 15 martie 2010, Comisia pentru control bugetar a audiat candidata propusă de Consiliu pentru a fi membră a Curții de Conturi,

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0039/2010),

| A. | întrucât Rasa Budbergyté îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

A.

întrucât Rasa Budbergyté îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a Rasei Budbergyté ca membră a Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a Rasei Budbergyté ca membră a Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/66

---

Joi, 25 martie 2010Numirea unei membre a Curții de Conturi - dna Kersti Kaljulaid

P7_TA(2010)0076

Decizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Kersti Kaljulaid ca membră a Curții de Conturi (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE))

2011/C 4 E/15

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul FUE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0016/2010),

având în vedere că, în reuniunea sa din 16 martie 2010, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul propus de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi,

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0045/2010),

| A. | întrucât Kersti Kaljulaid îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE, |
| --- | --- |

A.

întrucât Kersti Kaljulaid îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a Kersti Kaljulaid ca membră a Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a Kersti Kaljulaid ca membră a Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/67 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/67

---

Joi, 25 martie 2010Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Igors Ludboržs

P7_TA(2010)0077

Decizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Igors Ludboržs ca membru al Curții de Conturi (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE))

2011/C 4 E/16

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul FUE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0017/2010),

având în vedere că, în reuniunea sa din 16 martie 2010, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul propus de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi,

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7–0040/2010),

| A. | întrucât Igors Ludboržs îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE, |
| --- | --- |

A.

întrucât Igors Ludboržs îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Igors Ludboržs ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Igors Ludboržs ca membru al Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/68

---

Joi, 25 martie 2010Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Szabolcs Fazakas

P7_TA(2010)0078

Decizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Szabolcs Fazakas ca membru al Curții de Conturi (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE))

2011/C 4 E/17

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0019/2010),

având în vedere că, în reuniunea sa din 15 martie 2010, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul propus de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi;

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură;

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0038/2010),

| A. | întrucât Szabolcs Fazakas îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

A.

întrucât Szabolcs Fazakas îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Szabolcs Fazakas ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Szabolcs Fazakas ca membru al Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/68

---

Joi, 25 martie 2010Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Ladislav Balko

P7_TA(2010)0079

Decizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Ladislav Balko ca membru al Curții de Conturi (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE))

2011/C 4 E/18

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0023/2010),

având în vedere că, în reuniunea sa din 15 martie 2010, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul propus de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi,

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7–0037/2010),

| A. | întrucât Ladislav Balko îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

A.

întrucât Ladislav Balko îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Ladislav Balko ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Ladislav Balko ca membru al Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/69 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/69

---

Joi, 25 martie 2010Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Louis Galea

P7_TA(2010)0080

Comisia pentru control bugetar Decizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Louis Galea ca membru al Curții de Conturi (C7-0020/2010 – 2010/0808(NLE))

2011/C 4 E/19

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul FUE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0020/2010),

având în vedere că, în reuniunea sa din 15 martie 2010, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul propus de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi,

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0042/2010),

| A. | întrucât Louis Galea îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE, |
| --- | --- |

A.

întrucât Louis Galea îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Louis Galea ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Louis Galea ca membru al Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/70

---

Joi, 25 martie 2010Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Augustyn Bronisław Kubik

P7_TA(2010)0081

Decizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Augustyn Bronisław Kubik ca membru al Curții de Conturi (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE))

2011/C 4 E/20

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul FUE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0021/2010),

având în vedere că, la reuniunea sa din 15 martie 2010, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul desemnat de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi,

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0041/2010),

| A. | întrucât Augustyn Bronisław Kubik îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE, |
| --- | --- |

A.

întrucât Augustyn Bronisław Kubik îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea de numire a lui Augustyn Bronisław Kubik ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea de numire a lui Augustyn Bronisław Kubik ca membru al Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/70

---

Joi, 25 martie 2010Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Jan Kinšt

P7_TA(2010)0082

Decizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Jan Kinšt ca membru al Curții de Conturi (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE))

2011/C 4 E/21

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul FUE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0015/2010),

având în vedere că, în reuniunea sa din 16 martie 2010, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul propus de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi,

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7–0044/2010),

| A. | întrucât Jan Kinšt îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE, |
| --- | --- |

A.

întrucât Jan Kinšt îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Jan Kinšt ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Jan Kinšt ca membru al Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---

| 7.1.2011 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 4/71 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 4/71

---

Joi, 25 martie 2010Numirea unui membru al Curții de Conturi - dl Eoin O'Shea

P7_TA(2010)0083

Decizia Parlamentului European din 25 martie 2010 referitoare la propunerea de numire a lui Eoin O’Shea ca membru al Curții de Conturi (C7-0033/2010 – 2010/0812(NLE))

2011/C 4 E/22

(Consultare)

Parlamentul European,

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul FUE, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C7-0033/2010),

având în vedere că, în reuniunea sa din 15 martie 2010, Comisia pentru control bugetar a audiat candidatul propus de Consiliu pentru a fi membru al Curții de Conturi,

având în vedere articolul 108 din Regulamentul său de procedură,

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A7-0043/2010),

| A. | întrucât Eoin O’Shea îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE, |
| --- | --- |

A.

întrucât Eoin O’Shea îndeplinește condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul FUE,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Eoin O’Shea ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Eoin O’Shea ca membru al Curții de Conturi;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre.

---