# Uradni list C 311/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.311.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 311 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5316. november 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.311.slv

Uradni list

Evropske unije

C 311

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5316. november 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 311/01 | Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 311/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5879 – Alstom/RZD/Cypriot Companies/TMH) (
  1
  ) | 4 |
| 2010/C 311/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5990 – Investor/Molnlycke) (
  1
  ) | 4 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 311/01

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU – Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora (
  1
  )

1

1

2010/C 311/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5879 – Alstom/RZD/Cypriot Companies/TMH) (
  1
  )

1

4

2010/C 311/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva COMP/M.5990 – Investor/Molnlycke) (
  1
  )

1

4

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 311/04 | Menjalni tečaji eura | 5 |
| 2010/C 311/05 | Statut EURES | 6 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 311/04

Menjalni tečaji eura

5

2010/C 311/05

Statut EURES

6

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropski parlament |
| 2010/C 311/06 | Razpis za prosto delovno mesto PE/125/S | 15 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 311/07 | Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških ukrepov | 16 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 311/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6036 – Barclays/BPCE/Hexagone France 3) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 17 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 311/09 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 18 |
| 2010/C 311/10 | Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 24 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski parlament

2010/C 311/06

Razpis za prosto delovno mesto PE/125/S

15

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2010/C 311/07

Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških ukrepov

16

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 311/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6036 – Barclays/BPCE/Hexagone France 3) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

17

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 311/09

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

18

2010/C 311/10

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 311/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 311/1

---

Odobritev državne pomoči v skladu s členoma 107 in 108 PDEU

Primeri, v katerih Komisija ne vloži ugovora

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 311/01

| Datum sprejetja odločitve | 20.7.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 285/09 |
| Država članica | Španija |
| Regija | Castilla-La Mancha |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Ayuda a Silicio Solar |
| Pravna podlaga | CR/329/P03 Incentivos Económicos Regionales
  IRMC 2007/0354, Ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras, para el período 2007-2012 |
| Vrsta ukrepa | Individualna pomoč |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, Transakcije po netržnih pogojih |
| Proračun | Skupni znesek načrtovane pomoči 29 mio. EUR |
| Intenzivnost | 30 % |
| Trajanje | 31.12.2008–31.12.2011 |
| Gospodarski sektorji | Energetika |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Ministerio de Economía y Hacienda |
| Paseo de la Castellana, 162 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Datum sprejetja odločitve

20.7.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 285/09

Država članica

Španija

Regija

Castilla-La Mancha

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Ayuda a Silicio Solar

Pravna podlaga

CR/329/P03 Incentivos Económicos Regionales

IRMC 2007/0354, Ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras, para el período 2007-2012

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, Transakcije po netržnih pogojih

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 29 mio. EUR

Intenzivnost

30 %

Trajanje

31.12.2008–31.12.2011

Gospodarski sektorji

Energetika

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Ministerio de Economía y Hacienda

Paseo de la Castellana, 162

28071 Madrid

ESPAÑA

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 21.10.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 294/10 |
| Država članica | Nemčija |
| Regija | Sachsen |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Tornadohilfe 2010 Sachsen |
| Pravna podlaga | Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen; Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Nadomestilo škode, ki jo povzročijo naravne nesreče ali drugi izjemni pojavi |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva, Ugodno posojilo |
| Proračun | | Načrtovani letni izdatki 10 mio. EUR |

Datum sprejetja odločitve

21.10.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 294/10

Država članica

Nemčija

Regija

Sachsen

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Tornadohilfe 2010 Sachsen

Pravna podlaga

Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen; Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Nadomestilo škode, ki jo povzročijo naravne nesreče ali drugi izjemni pojavi

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva, Ugodno posojilo

Proračun

Načrtovani letni izdatki 10 mio. EUR

| | Skupni znesek načrtovane pomoči 10 mio. EUR |
| --- | --- |

Skupni znesek načrtovane pomoči 10 mio. EUR

Intenzivnost

100 %

Trajanje

do 31.12.2010

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Sächsische Aufbaubank |
| --- |
| Pirnaische Straße 9 |
| 01069 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Sächsische Aufbaubank

Pirnaische Straße 9

01069 Dresden

DEUTSCHLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 12.10.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 320/10 |
| Država članica | Poljska |
| Regija | Jeleniogórsko-walbrzyski |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Pomoc na ratowanie dla Jeleniogórskiej Przędzalni Czesankowej „ANILUX” SA |
| Pravna podlaga | 1) | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 ust. 2; |

Datum sprejetja odločitve

12.10.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 320/10

Država članica

Poljska

Regija

Jeleniogórsko-walbrzyski

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Pomoc na ratowanie dla Jeleniogórskiej Przędzalni Czesankowej „ANILUX” SA

Pravna podlaga

1)

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji – art. 56 ust. 2;

| 2) | Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji oraz ustawy – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5; |
| --- | --- |

2)

Ustawa z dnia 29 kwietnia 2010 r. o zmianie ustawy o komercjalizacji i prywatyzacji oraz ustawy – Przepisy wprowadzające ustawę o finansach publicznych – art. 5;

| 3) | Ustawa z dnia 8 sierpnia 1996 r. o zasadach wykonywania uprawnień przysługujących Skarbowi Państwa – art. 2b; |
| --- | --- |

3)

Ustawa z dnia 8 sierpnia 1996 r. o zasadach wykonywania uprawnień przysługujących Skarbowi Państwa – art. 2b;

| 4) | Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców. |
| --- | --- |

4)

Rozporządzenie Ministra Skarbu Państwa z dnia 6 kwietnia 2007 r. w sprawie pomocy publicznej na ratowanie i restrukturyzację przedsiębiorców.

Vrsta ukrepa

Individualna pomoč

Cilj

Reševanje podjetij v težavah

Oblika pomoči

Posojilo za pomoč

Proračun

Skupni znesek načrtovane pomoči 0,4 mio. PLN

Intenzivnost

—

Trajanje

15.10.2010–15.4.2011

Gospodarski sektorji

Predelovalna industrija

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Minister Skarbu Państwa |
| --- |
| ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| 00-522 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Minister Skarbu Państwa

ul. Krucza 36/Wspólna 6

00-522 Warszawa

POLSKA/POLAND

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

| Datum sprejetja odločitve | 5.10.2010 |
| --- | --- |
| Referenčna številka državne pomoči | N 397/10 |
| Država članica | Portugalska |
| Regija | PT200 – Região Autónoma da Madeira |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Sistema de Incentivos ao Funcionamento das Empresas da Região Autónoma da Madeira (SI-Funcionamento II) |
| Pravna podlaga | Decreto Legislativo Regional n.o 22/2007/M, de 7 de Dezembro de 2007 |
| Vrsta ukrepa | Shema pomoči |
| Cilj | Regionalni razvoj |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | | Načrtovani letni izdatki 15 mio. EUR |

Datum sprejetja odločitve

5.10.2010

Referenčna številka državne pomoči

N 397/10

Država članica

Portugalska

Regija

PT200 – Região Autónoma da Madeira

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Sistema de Incentivos ao Funcionamento das Empresas da Região Autónoma da Madeira (SI-Funcionamento II)

Pravna podlaga

Decreto Legislativo Regional n.o 22/2007/M, de 7 de Dezembro de 2007

Vrsta ukrepa

Shema pomoči

Cilj

Regionalni razvoj

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

Načrtovani letni izdatki 15 mio. EUR

| | Skupni znesek načrtovane pomoči 60 mio. EUR |
| --- | --- |

Skupni znesek načrtovane pomoči 60 mio. EUR

Intenzivnost

—

Trajanje

do 31.12.2013

Gospodarski sektorji

Vsi sektorji

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

| Instituto de Desenvolvimento Empresarial da Região Autónoma da Madeira |
| --- |
| Avenida Arriaga |
| Edifício Golden Gate 21-A, 3.o andar |
| 9004-528 Funchal |
| PORTUGAL |

Instituto de Desenvolvimento Empresarial da Região Autónoma da Madeira

Avenida Arriaga

Edifício Golden Gate 21-A, 3.o andar

9004-528 Funchal

PORTUGAL

Drugi podatki

—

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletni strani:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sl.htm

---

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 311/4

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5879 – Alstom/RZD/Cypriot Companies/TMH)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 311/02

Komisija se je 9. novembra 2010 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5879. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5879. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 311/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 311/4

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva COMP/M.5990 – Investor/Molnlycke)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 311/03

Komisija se je 10. novembra 2010 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo s skupnim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5990. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sl/index.htm) pod dokumentarno številko 32010M5990. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 311/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 311/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

15. novembra 2010

2010/C 311/04

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3626 |
| JPY | japonski jen | 113,31 |
| DKK | danska krona | 7,4541 |
| GBP | funt šterling | 0,84790 |
| SEK | švedska krona | 9,3690 |
| CHF | švicarski frank | 1,3428 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,1355 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,627 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 276,48 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7092 |
| PLN | poljski zlot | 3,9300 |
| RON | romunski leu | 4,2940 |
| TRY | turška lira | 1,9726 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3822 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3749 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,5636 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7601 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7753 |
| KRW | južnokorejski won | 1 547,22 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,5393 |
| CNY | kitajski juan | 9,0530 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3960 |
| IDR | indonezijska rupija | 12 212,30 |
| MYR | malezijski ringit | 4,2779 |
| PHP | filipinski peso | 59,565 |
| RUB | ruski rubelj | 42,1962 |
| THB | tajski bat | 40,803 |
| BRL | brazilski real | 2,3466 |
| MXN | mehiški peso | 16,7797 |
| INR | indijska rupija | 61,5420 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3626

JPY

japonski jen

113,31

DKK

danska krona

7,4541

GBP

funt šterling

0,84790

SEK

švedska krona

9,3690

CHF

švicarski frank

1,3428

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,1355

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,627

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

276,48

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7092

PLN

poljski zlot

3,9300

RON

romunski leu

4,2940

TRY

turška lira

1,9726

AUD

avstralski dolar

1,3822

CAD

kanadski dolar

1,3749

HKD

hongkonški dolar

10,5636

NZD

novozelandski dolar

1,7601

SGD

singapurski dolar

1,7753

KRW

južnokorejski won

1 547,22

ZAR

južnoafriški rand

9,5393

CNY

kitajski juan

9,0530

HRK

hrvaška kuna

7,3960

IDR

indonezijska rupija

12 212,30

MYR

malezijski ringit

4,2779

PHP

filipinski peso

59,565

RUB

ruski rubelj

42,1962

THB

tajski bat

40,803

BRL

brazilski real

2,3466

MXN

mehiški peso

16,7797

INR

indijska rupija

61,5420

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 311/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 311/6

---

STATUT EURES

2010/C 311/05

EVROPSKI URAD ZA USKLAJEVANJE, v nadaljnjem besedilu Urad EURES za usklajevanje, kakor je bil ustanovljen v skladu s pogoji iz člena 21 Uredbe Sveta (EGS) št. 1612/68, JE –

ob upoštevanju Odločbe Komisije (2003/8/ES) z dne 23. decembra 2002 o izvedbi Uredbe Sveta (EGS) št. 1612/68 glede uravnoteženja ponudbe in povpraševanja po delovnih mestih (1) (v nadaljnjem besedilu: Odločba) in zlasti člena 8 Odločbe,

ob upoštevanju mnenja Svetovalnega odbora za prosto gibanje delavcev in Tehničnega odbora za prosto gibanje delavcev in po posvetu s strateško skupino EURES na visoki ravni –

SPREJEL NASLEDNJI STATUT EURES:

ki ga v skladu s členom 3 Odločbe upoštevajo članice EURES (strokovne službe, ki jih imenujejo države članice) in partnerice EURES (vse druge sodelujoče organizacije, vključno z organizacijami socialnih partnerjev), kadar izvajajo dejavnosti v okviru sodelovanja v EURES.

DEL I

OPIS DEJAVNOSTI EURES

Dejavnosti EURES so sestavni del ponudbe storitev članic EURES, ki so dostopne v katerem koli od njihovih krajevnih uradov. Članice EURES pri določanju svojih ciljev in kazalnikov uspešnosti upoštevajo evropsko razsežnost in zlasti evropsko strategijo zaposlovanja. Članice in partnerice EURES sodelujejo z namenom krepitve tega povezovanja.

Mobilnost je treba spodbuditi z zagotavljanjem načela „poštene mobilnosti“ zlasti z bojem proti neprijavljenemu delu in socialnemu dampingu, ki naj bi zagotovil, da se delovni standardi in pravne zahteve vedno v celoti spoštujejo.

1.1   Storitve za posredovanje dela

Članice in partnerice EURES dejavno prispevajo k večji mobilnosti na evropskem trgu dela prek izmenjave podatkov o prostih delovnih mestih in prijavah za zaposlitev. Podatki o prostih delovnih mestih so veljavni, natančni in dovolj obsežni, da se iskalec zaposlitve lahko odloči na podlagi prejetih informacij. Posebno pozornost je treba nameniti prostim delovnim mestom, kadar je delodajalec posebno zainteresiran za zaposlitev delavcev iz drugih evropskih držav. Obvestila o prostih delovnih mestih se izmenjujejo na podlagi enotnega sistema, navedenega v delu III.

Članice in partnerice EURES zagotovijo informacijske storitve, svetovanje ter nasvete za iskalce zaposlitve in mobilne delavce (čezmejni delavci, delavci migranti (2) in napoteni delavci) ter delodajalce, vključno za osebe s posebnimi potrebami po informacijah, kot so mladi, starejši delavci, invalidi in ženske ter družinski člani mobilnih delavcev v EU. Te storitve vključujejo:

| — | Prosta delovna mesta in prijave

  Članice in partnerice EURES pomagajo in svetujejo iskalcem zaposlitve, ki se zanimajo za delo v tujini, glede ustreznih prostih delovnih mest ter zagotavljajo pomoč pri pripravi prijav in življenjepisov v skladu s priporočeno evropsko obliko življenjepisa. Iskalci zaposlitve imajo možnost, da svoje življenjepise vpišejo v zbirko življenjepisov EURES. |
| --- | --- |

—

Prosta delovna mesta in prijave

Članice in partnerice EURES pomagajo in svetujejo iskalcem zaposlitve, ki se zanimajo za delo v tujini, glede ustreznih prostih delovnih mest ter zagotavljajo pomoč pri pripravi prijav in življenjepisov v skladu s priporočeno evropsko obliko življenjepisa. Iskalci zaposlitve imajo možnost, da svoje življenjepise vpišejo v zbirko življenjepisov EURES.

| — | Pomoč pri zaposlovanju iz druge evropske države

  Članice in partnerice EURES zagotovijo informacije in storitve posredovanja in zaposlovanja delodajalcem, ki želijo zaposliti delavce iz drugih držav, vključno z nasveti in pomočjo pri določitvi strokovnih zahtev za možne kandidate. Pospešujejo uveljavitev zbirke življenjepisov EURES kot sredstva, ki daje delodajalcem dostop do evidence tistih, ki se zanimajo za delo v tujini. |
| --- | --- |

—

Pomoč pri zaposlovanju iz druge evropske države

Članice in partnerice EURES zagotovijo informacije in storitve posredovanja in zaposlovanja delodajalcem, ki želijo zaposliti delavce iz drugih držav, vključno z nasveti in pomočjo pri določitvi strokovnih zahtev za možne kandidate. Pospešujejo uveljavitev zbirke življenjepisov EURES kot sredstva, ki daje delodajalcem dostop do evidence tistih, ki se zanimajo za delo v tujini.

| — | Informacije o življenjskih razmerah in delovnih pogojih

  Članice in partnerice EURES zagotavljajo najnovejše, točne ter izčrpne informacije in nasvete o življenjskih razmerah in delovnih pogojih v državah članicah EURES. |
| --- | --- |

—

Informacije o življenjskih razmerah in delovnih pogojih

Članice in partnerice EURES zagotavljajo najnovejše, točne ter izčrpne informacije in nasvete o življenjskih razmerah in delovnih pogojih v državah članicah EURES.

| — | Informacije o trgih dela

  Članice in partnerice EURES zagotavljajo informacije o trenutnih gibanjih na evropskem trgu dela, vključno z informacijami o razpoložljivosti delovne sile, ter o pomanjkanju in presežkih delovne sile. |
| --- | --- |

—

Informacije o trgih dela

Članice in partnerice EURES zagotavljajo informacije o trenutnih gibanjih na evropskem trgu dela, vključno z informacijami o razpoložljivosti delovne sile, ter o pomanjkanju in presežkih delovne sile.

Storitve EURES so običajno brezplačne. Če članice in partnerice EURES zaračunajo pristojbine, ne smejo razlikovati med pristojbinami za dostop do storitev EURES in tistimi, ki veljajo za primerljive nacionalne storitve.

1.2   Nadnacionalno, sektorsko in čezmejno sodelovanje

Članice in partnerice EURES prispevajo h krepitvi sodelovanja v okviru mreže. Članice in partnerice EURES, ki so specializirane za določene poklice ali kategorije oseb, kakor je vodstveno ali raziskovalno osebje, podpirajo razvoj nadnacionalnega sodelovanja v zvezi s temi sektorji znotraj mreže EURES ter pri drugih ustreznih pobudah in v strukturah na evropski ravni.

Članice EURES poleg tega podpirajo razvoj čezmejnega sodelovanja skupaj z lokalnimi socialnimi partnerji, lokalnimi organi ter drugimi ustreznimi lokalnimi in regionalnimi organizacijami iz čezmejnih območij, da bi izboljšale lokalni trg dela in olajšale mobilnost delavcev na teh območjih ter tako prispevale h gospodarskemu in socialnemu razvoju območja.

1.3   Spremljanje, ocenjevanje in premagovanje ovir za mobilnost

Za vzpostavitev usklajenega spremljanja ovir za mobilnost in prispevanje k odstranitvi takih ovir članice EURES v sodelovanju z zadevnimi partnericami EURES ali drugimi ustreznimi viri redno spremljajo obstoj posebnih presežkov in pomanjkanja kvalificiranih delavcev ter posameznih ovir za mobilnost, ki jih ugotovijo, vključno z razlikami v zakonodaji in upravnih postopkih. Določijo ustrezno raven za odstranitev teh ovir.

DEL II

OPERATIVNI CILJI, STANDARDI KAKOVOSTI IN OBVEZNOSTI ČLANIC IN PARTNERIC EURES

2.1   Združevanje zbirk podatkov o prostih delovnih mestih

Vsa prosta delovna mesta, ki jih objavijo članice ali partnerice EURES, so dostopna vsem drugim članicam in partnericam, ki uporabljajo enotni sistem in skupne vzorce (kakor so navedeni v delu III), ki dopuščajo nadaljnje razširjanje s sodobno tehnologijo.

Poleg tega članice in partnerice EURES zagotavljajo, da o prostih delovnih mestih, za katera je delodajalec izrazil interes, da bi nanje zaposloval na mednarodni ravni, ali ki jih bodo drugače verjetno zasedli državljani drugih držav članic, hitro obvestijo članice in partnerice EURES.

2.2   Izmenjava informacij

2.2.1   Izmenjava podatkov o prostih delovnih mestih

Članice in partnerice EURES poskrbijo, da so vsa prosta delovna mesta, ki so na voljo v drugih članicah in partnericah, takoj obdelana in objavljena znotraj sistemov, za katere so odgovorne, ter dostopna javnosti.

Zagotovijo, da so podatki o prostih delovnih mestih dovolj kakovostni, da jih lahko iskalci zaposlitve poiščejo in se na podlagi pridobljenih informacij odločijo glede prijave na ustrezno delovno mesto ter da delodajalci prejmejo prijave od najbolj ustreznih iskalcev.

Članice EURES morajo zagotoviti, da se prosta delovna mesta še naprej objavljajo le, če še niso zasedena.

| — | Objavljanje prostega delovnega mesta je treba takoj prekiniti ali ga končati, ko ima delodajalec dovolj primernih kandidatov ali ko je prosto delovno mesto zasedeno. |
| --- | --- |

—

Objavljanje prostega delovnega mesta je treba takoj prekiniti ali ga končati, ko ima delodajalec dovolj primernih kandidatov ali ko je prosto delovno mesto zasedeno.

| — | Članice EURES spremljajo vsa prosta delovna mesta, ki so objavljena že določeno število tednov, in preverijo, ali so stara razpisana prosta delovna mesta še nezasedena, ali pa jih prenehajo objavljati, če so že zasedena. |
| --- | --- |

—

Članice EURES spremljajo vsa prosta delovna mesta, ki so objavljena že določeno število tednov, in preverijo, ali so stara razpisana prosta delovna mesta še nezasedena, ali pa jih prenehajo objavljati, če so že zasedena.

2.2.2   Izmenjava prijav za zaposlitev

Članice in partnerice EURES zagotovijo izmenjavo prijav za zaposlitev in življenjepisov, ki jih prejmejo od iskalcev zaposlitve v svoji državi in zunaj nje.

Članice in partnerice EURES s prijavami na prosto delovno mesto ravnajo previdno, iskalci zaposlitve pa so popolnoma obveščeni:

| — | kadar so prijave na prosto delovno mesto poslane neposredno delodajalcu, mora pristojna služba, kadar je to mogoče, pri delodajalcu preveriti odziv na objavo prostega delovnega mesta in ustrezno ukrepati, da bi spodbudila prijave, |
| --- | --- |

—

kadar so prijave na prosto delovno mesto poslane neposredno delodajalcu, mora pristojna služba, kadar je to mogoče, pri delodajalcu preveriti odziv na objavo prostega delovnega mesta in ustrezno ukrepati, da bi spodbudila prijave,

| — | kadar je prijava vložena prek lokalnega zavoda za zaposlovanje ali svetovalca EURES, morajo biti iskalci, ki so se prijavili za zaposlitev, obveščeni, ali je bila njihova prijava poslana delodajalcu. |
| --- | --- |

—

kadar je prijava vložena prek lokalnega zavoda za zaposlovanje ali svetovalca EURES, morajo biti iskalci, ki so se prijavili za zaposlitev, obveščeni, ali je bila njihova prijava poslana delodajalcu.

Urad EURES za usklajevanje bo deloval na podlagi praktičnih izkušenj članic in partneric EURES, da bi razvil vseevropske standarde za prijave za zaposlitev, ki bi izboljšali preglednost, ustreznost in primerljivost prijav.

2.2.3   Informacije o življenjskih razmerah in delovnih pogojih ter informacije o trgu dela

Članice EURES si redno izmenjujejo informacije o življenjskih razmerah in delovnih pogojih v svojih državah članicah na podlagi enotne oblike, navedene v delu III, ki omogoča preprosto izmenjavo informacij med članicami in partnericami. Poleg tega omogočajo lažji dostop do informacij o delovnem pravu, pogodbah o zaposlitvi in socialni zakonodaji.

Poleg rednega spremljanja in ocenjevanja ovir za mobilnost iz dela I si članice EURES redno izmenjujejo informacije o stanju in gibanjih na trgu dela po regijah, sektorjih dejavnosti in, kadar je to mogoče, vrsti kvalifikacij delavca.

Informacije morajo biti najnovejše, pravilne in lahko dostopne. Za večjo dostopnost se informacije zagotavljajo v ustreznem nacionalnem jeziku ter v nemščini, angleščini in francoščini.

Članice EURES redno posodabljajo zbirko podatkov o življenjskih razmerah in delovnih pogojih ter zbirko podatkov z informacijami o trgu dela v skladu z dogovorjenimi vzorci in strukturami ter v dogovorjenem roku.

2.2.4   Dodatne informacije, potrebne za oblikovanje in vzdrževanje skupne informacijske platforme EU za delovna mesta in mobilnost

Izmenjava informacij o navedenih točkah je del celostne evropske informacijske platforme za znanja in spretnosti ter mobilnost.

Za nadaljnji razvoj storitev in zagotovljenih informacij lahko Urad EURES za usklajevanje zaprosi članice in partnerice EURES za dodatne informacije, ki zanimajo iskalce zaposlitve ali delodajalce. To bi moralo prispevati tudi k boljšemu delovanju zbirk podatkov o delovnih mestih in možnostih izobraževanja na nacionalni ravni ali drugih ravneh, kar bo medsebojno povezano na evropski ravni in nadalje vključeno na spletno stran EURES.

Omogočen bo tudi dostop do informacij, zbranih v okviru drugih mrež, ki delujejo na evropski ravni.

2.2.5   Dostop do izmenjanih informacij

Da bi bil svetovalcem EURES in javnosti v celoti omogočen dostop do izmenjanih informacij, morajo članice EURES zagotoviti potrebna tehnična sredstva in storitve, kot so javno dostopni terminali informacijske tehnologije.

2.2.6   Varstvo osebnih podatkov

Pri izmenjavi informacij ali omogočanju dostopa do njih članice in partnerice EURES upoštevajo vse ustrezne določbe, ki se nanašajo na varstvo osebnih podatkov.

2.3   Osebje EURES, usposobljenost in usposabljanje

Uspeh EURES-a je odvisen od učinkovite tehnične mreže in usposobljenega osebja, ki je pripravljeno na čezmejno sodelovanje.

2.3.1   Vodje, svetovalci in drugo osebje EURES

Vsaka članica EURES imenuje v okviru organizacije vodjo EURES. Vodja EURES:

| — | spodbuja vključevanje evropske razsežnosti mobilnosti na splošno in sodelovanje EURES zlasti v organizaciji članice, |
| --- | --- |

—

spodbuja vključevanje evropske razsežnosti mobilnosti na splošno in sodelovanje EURES zlasti v organizaciji članice,

| — | usklajuje dejavnosti EURES ter pripravlja in nadzoruje izvajanje delovnega načrta EURES v zadevni državi članici, |
| --- | --- |

—

usklajuje dejavnosti EURES ter pripravlja in nadzoruje izvajanje delovnega načrta EURES v zadevni državi članici,

| — | zagotavlja, da članica EURES pravočasno izpolnjuje cilje in obveznosti, |
| --- | --- |

—

zagotavlja, da članica EURES pravočasno izpolnjuje cilje in obveznosti,

| — | razpošilja informacije svetovalcem EURES in drugim ustreznim zainteresiranim stranem, |
| --- | --- |

—

razpošilja informacije svetovalcem EURES in drugim ustreznim zainteresiranim stranem,

| — | predstavlja članico EURES v delovni skupini EURES, |
| --- | --- |

—

predstavlja članico EURES v delovni skupini EURES,

| — | zagotavlja povratne informacije Uradu EURES za usklajevanje in delovni skupini EURES, |
| --- | --- |

—

zagotavlja povratne informacije Uradu EURES za usklajevanje in delovni skupini EURES,

| — | svetuje, kako poiskati možne kandidate (prihodnje ali sedanje svetovalce EURES ali druge osebe) za začetno usposabljanje, nadaljnje izpopolnjevanje in druge oblike usposabljanja. |
| --- | --- |

—

svetuje, kako poiskati možne kandidate (prihodnje ali sedanje svetovalce EURES ali druge osebe) za začetno usposabljanje, nadaljnje izpopolnjevanje in druge oblike usposabljanja.

Vsaka članica EURES zagotovi, da je celotno ustrezno osebje, za katero je odgovorna, pripravljeno in usposobljeno za doseganje operativnih ciljev ter izpolnjevanje navedenih standardov in obveznosti.

Poleg tega morajo članice in partnerice EURES imenovati svetovalce EURES, ki delajo v okviru ene izmed organizacij članic ali partneric EURES. Svetovalci EURES morajo biti sposobni govoriti angleško, francosko ali nemško poleg svojega maternega jezika. Izvajajo naslednje naloge:

| — | kot strokovnjaki za vprašanja mobilnosti omogočajo ali usklajujejo zagotavljanje informacij, usmerjanje in kadrovsko pomoč za delodajalce in iskalce zaposlitve, |
| --- | --- |

—

kot strokovnjaki za vprašanja mobilnosti omogočajo ali usklajujejo zagotavljanje informacij, usmerjanje in kadrovsko pomoč za delodajalce in iskalce zaposlitve,

| — | prispevajo k vključevanju storitev EURES v svoje organizacije ter zagotavljajo usposabljanje in pomoč drugemu osebju, |
| --- | --- |

—

prispevajo k vključevanju storitev EURES v svoje organizacije ter zagotavljajo usposabljanje in pomoč drugemu osebju,

| — | prispevajo k sodelovanju v okviru mreže EURES, |
| --- | --- |

—

prispevajo k sodelovanju v okviru mreže EURES,

| — | s strokovno vljudnostjo in osredotočenostjo na uporabnike prispevajo k pozitivni podobi mreže EURES. |
| --- | --- |

—

s strokovno vljudnostjo in osredotočenostjo na uporabnike prispevajo k pozitivni podobi mreže EURES.

Od svetovalcev EURES se pričakuje, da bodo opravljali različne naloge, od katerih se pri nekaterih lahko zahteva določena stopnja specializacije.

Vodje EURES in partnerice EURES, ki zaposlujejo svetovalce EURES, opredelijo njihovo posebno funkcijo in čas, ki ga namenjajo dejavnostim EURES.

Za vsakega imenovanega svetovalca EURES je treba pripraviti individualiziran opis delovnega mesta, ki ga je treba redno posodabljati. Z opisom se morajo strinjati vse udeležene strani (svetovalec EURES, vodja EURES, nadrejeni, organizacije socialnih partnerjev, če so svetovalci EURES člani takšnih organizacij). Na podlagi individualiziranih opisov delovnih mest naj bi se opredelile potrebe po usposabljanju in učnih poteh za različne skupine svetovalcev EURES.

Članice ali partnerice EURES svojim svetovalcem EURES zagotovijo potrebna sredstva za izvajanje njihovih nalog. To se nanaša predvsem na:

| — | pooblastilo, da so na razpolago za izvajanje nalog EURES, po možnosti za polni delovni čas, vendar vsaj za polovico običajnega polnega delovnega časa, |
| --- | --- |

—

pooblastilo, da so na razpolago za izvajanje nalog EURES, po možnosti za polni delovni čas, vendar vsaj za polovico običajnega polnega delovnega časa,

| — | opremo na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

opremo na delovnem mestu,

| — | orodje, potrebno za zbiranje informacij, usmerjanje in svetovanje, |
| --- | --- |

—

orodje, potrebno za zbiranje informacij, usmerjanje in svetovanje,

| — | udeležbo v začetnem in nadaljnjem usposabljanju (na podlagi opredeljenih potreb po usposabljanju in dogovorjene učne poti). |
| --- | --- |

—

udeležbo v začetnem in nadaljnjem usposabljanju (na podlagi opredeljenih potreb po usposabljanju in dogovorjene učne poti).

2.3.2   Usposabljanje

Članice in partnerice EURES zagotovijo, da so vodje EURES, svetovalci EURES in drugo osebje, ki bi lahko sodelovalo pri zagotavljanju storitev EURES, ustrezno kvalificirani in usposobljeni.

Vsi morebitni svetovalci EURES morajo po predhodnem uvodnem programu usposabljanja, ki ga organizirajo članice EURES, opraviti začetni program usposabljanja, organiziran na evropski ravni. Čezmejno usposabljanje se bo osredotočilo na posebne teme, po možnosti usmerjene na čezmejne trge dela.

Priporočljivo je tudi, da se vse vodje EURES, svetovalci EURES in drugo osebje, ki sodeluje pri zagotavljanju storitev EURES, na podlagi opredeljenih potreb po usposabljanju in dogovorjene učne poti redno udeležujejo nadaljnjega usposabljanja (v učilnici ali virtualnem okolju).

Članice in partnerice EURES dejavno prispevajo k izvedbi vsakovrstnega usposabljanja za mrežo, tako da na primer sodelujejo z Uradom EURES za usklajevanje pri organizaciji obiskov in napotitev uradnikov drugih držav članic, na primer na seminarje in konference, ter programov dodatnega izpopolnjevanja za specializirano osebje.

2.4   Smernice in delovni načrti EURES

2.4.1   Smernice EURES

Urad EURES za usklajevanje sprejme vsaka tri leta po posvetovanju s strateško skupino EURES na visoki ravni smernice za dejavnosti EURES v naslednjem triletju (v nadaljnjem besedilu: smernice EURES).

V smernicah EURES so opredeljeni splošni operativni cilji za zadevno obdobje in pogoji za finančno pomoč, ki jo lahko zagotovi Evropska unija.

2.4.2   Delovni načrti

Članice EURES vsaka tri leta predložijo svoje delovne načrte za prihodnje triletje.

Delovni načrti izhajajo iz smernic EURES in vsebujejo:

| — | elemente iz člen 9 Odločbe:






  (a) | glavne dejavnosti, ki jih ima namen izvajati član EURES v okviru mreže, vključno z nadnacionalnimi, čezmejnimi in sektorskimi dejavnostmi, predvidenimi v členu 17 Uredbe (EGS) št. 1612/68, |
| --- | --- | --- |

—

elemente iz člen 9 Odločbe:

(a)

glavne dejavnosti, ki jih ima namen izvajati član EURES v okviru mreže, vključno z nadnacionalnimi, čezmejnimi in sektorskimi dejavnostmi, predvidenimi v členu 17 Uredbe (EGS) št. 1612/68,

| (b) | človeške in finančne vire, dodeljene za izvajanje dela II Uredbe (EGS) št. 1612/68, |
| --- | --- |

(b)

človeške in finančne vire, dodeljene za izvajanje dela II Uredbe (EGS) št. 1612/68,

| (c) | mehanizme za spremljanje in ocenjevanje načrtovanih dejavnosti, vključno z informacijami, ki jih je treba poslati Komisiji vsako leto. |
| --- | --- |

(c)

mehanizme za spremljanje in ocenjevanje načrtovanih dejavnosti, vključno z informacijami, ki jih je treba poslati Komisiji vsako leto.

Delovni načrti vsebujejo tudi oceno dejavnosti in doseženega napredka za predhodno obdobje;

| — | opredelitev in oceno strateškega razvoja, potrebnega za izvajanje smernic v celotnem obdobju, ki ga zajemajo smernice EURES. |
| --- | --- |

—

opredelitev in oceno strateškega razvoja, potrebnega za izvajanje smernic v celotnem obdobju, ki ga zajemajo smernice EURES.

Kadar je to ustrezno, morajo navedeni elementi vključevati tudi njihovo sodelovanje s partnericami EURES.

2.4.3   Posebna pravila o čezmejnih dejavnostih

V skladu s členom 8(2)(a)(ii) Odločbe članice in partnerice EURES skupno razvijajo čezmejno sodelovanje, ki mora biti organizirano v okviru čezmejnih partnerstev EURES in/ali čezmejnega sodelovanja.

Glavne naloge čezmejnega partnerstva so:

| 1. | prek svetovalcev EURES in drugega osebja partnerskih organizacij omogočiti storitve za dejanske in možne čezmejne dnevne migrante in njihove delodajalce, in sicer z zagotavljanjem ter izmenjavo informacij in nasvetov o prostih delovnih mestih in prijavah za zaposlitev ter življenjskih razmerah in delovnih pogojih ter ostalih ustreznih informacij, povezanih s trgom dela na čezmejnem območju, kot so socialna varnost, obdavčenje in delovno pravo itd.; |
| --- | --- |

1.

prek svetovalcev EURES in drugega osebja partnerskih organizacij omogočiti storitve za dejanske in možne čezmejne dnevne migrante in njihove delodajalce, in sicer z zagotavljanjem ter izmenjavo informacij in nasvetov o prostih delovnih mestih in prijavah za zaposlitev ter življenjskih razmerah in delovnih pogojih ter ostalih ustreznih informacij, povezanih s trgom dela na čezmejnem območju, kot so socialna varnost, obdavčenje in delovno pravo itd.;

| 2. | podpreti proces posredovanja dela na čezmejnem trgu dela ter razvijati skupne dejavnosti in projekte za zaposlovanje in posredovanje informacij o poklicnih priložnostih in možnostih strokovnega usposabljanja; |
| --- | --- |

2.

podpreti proces posredovanja dela na čezmejnem trgu dela ter razvijati skupne dejavnosti in projekte za zaposlovanje in posredovanje informacij o poklicnih priložnostih in možnostih strokovnega usposabljanja;

| 3. | zagotoviti neprekinjen tok in izmenjavo informacij z neposrednimi in rednimi stiki med svetovalci EURES na čezmejnem območju; |
| --- | --- |

3.

zagotoviti neprekinjen tok in izmenjavo informacij z neposrednimi in rednimi stiki med svetovalci EURES na čezmejnem območju;

| 4. | spremljati ovire za mobilnost na čezmejnem območju in oblikovati predloge ustreznih rešitev za njihovo odstranitev za oblikovalce politik na regionalni, nacionalni in evropski ravni; |
| --- | --- |

4.

spremljati ovire za mobilnost na čezmejnem območju in oblikovati predloge ustreznih rešitev za njihovo odstranitev za oblikovalce politik na regionalni, nacionalni in evropski ravni;

| 5. | usklajevati, soustvarjati in razvijati projekte za izboljšanje delovanja trga dela na čezmejnih območjih, vključno s sodelovanjem z drugimi ustreznimi programi, za zagotovitev samozadostnosti struktur usklajevanja čezmejnega partnerstva. |
| --- | --- |

5.

usklajevati, soustvarjati in razvijati projekte za izboljšanje delovanja trga dela na čezmejnih območjih, vključno s sodelovanjem z drugimi ustreznimi programi, za zagotovitev samozadostnosti struktur usklajevanja čezmejnega partnerstva.

Te naloge se lahko glede na lokalne razmere in gospodarske okoliščine dopolnijo z dodatnimi nalogami.

2.4.3.1   Organizacija čezmejnih partnerstev in dejavnosti EURES

Čezmejno partnerstvo vključuje javne zavode za zaposlovanje vseh zadevnih regij, skupaj s sindikati in organizacijami delodajalcev, kakor jih določajo članice EURES, v skladu z ustreznimi nacionalnimi predpisi in praksami. Druge partnerice lahko vključujejo:

| — | regionalne in lokalne organe ali njihova združenja, |
| --- | --- |

—

regionalne in lokalne organe ali njihova združenja,

| — | organizacije, ki se ukvarjajo s poklicnim usposabljanjem, univerze in visokošolske ustanove, |
| --- | --- |

—

organizacije, ki se ukvarjajo s poklicnim usposabljanjem, univerze in visokošolske ustanove,

| — | druge ustrezne subjekte na čezmejnem trgu dela. |
| --- | --- |

—

druge ustrezne subjekte na čezmejnem trgu dela.

Vsi partnerji so zavezani ciljem partnerstva in prispevajo k financiranju njegovih dejavnosti. Čezmejna partnerstva veljajo za trajne mreže z jasno opredeljenimi cilji.

Čezmejna partnerstva EURES zagotavljajo storitve na določenem čezmejnem območju v EGP in Švici. Delujejo pod strateškim vodstvom ene članice EURES, ki jo določijo na lastno odgovornost. Zadevni vodje članic EURES (3) so tudi člani usmerjevalnega odbora čezmejnega partnerstva in imajo pravico do glasovanja.

2.4.3.2   Notranja organizacija čezmejnega partnerstva EURES

Vsa partnerstva se lahko ob upoštevanju pravil dobrega in učinkovitega finančnega upravljanja svobodno odločajo o svoji notranji organizaciji. Ustanoviti je treba usmerjevalni odbor, v katerem so zastopane vse sodelujoče organizacije. Odbor mora vključevati ustrezno članico EURES, ki je bila izbrana za strateško vodstvo partnerstva. Biti mora glavni organ odločanja v partnerstvu, ki zagotavlja splošno kohezijo partnerstva in določa njegovo strategijo v skladu s smernicami EURES. Še zlasti:

| — | oblikuje predloge za dejavnosti, ki jih je treba vključiti v triletne in letne delovne načrte čezmejnega partnerstva, skupaj s predvidenimi proračunskimi sredstvi, ki so potrebna za izvajanje teh dejavnosti, |
| --- | --- |

—

oblikuje predloge za dejavnosti, ki jih je treba vključiti v triletne in letne delovne načrte čezmejnega partnerstva, skupaj s predvidenimi proračunskimi sredstvi, ki so potrebna za izvajanje teh dejavnosti,

| — | zagotavlja učinkovito izvajanje, spremljanje in ocenjevanje dejavnosti, vključno z njihovim financiranjem, ter redno ocenjuje rezultate, |
| --- | --- |

—

zagotavlja učinkovito izvajanje, spremljanje in ocenjevanje dejavnosti, vključno z njihovim financiranjem, ter redno ocenjuje rezultate,

| — | imenuje koordinatorja, ki zagotavlja pravilno delovanje partnerstva. |
| --- | --- |

—

imenuje koordinatorja, ki zagotavlja pravilno delovanje partnerstva.

2.5   Spodbujanje mreže EURES

Za uspeh mreže EURES je bistvenega pomena, da se možni uporabniki in osebe, ki so dejavne v okviru organizacij članic in partneric EURES, popolnoma zavedajo, kaj jim mreža lahko ponudi.

2.5.1   Strategija in načrti komuniciranja

Urad EURES za usklajevanje se skupaj s članicami in partnericami EURES vključi v splošno strategijo komuniciranja, namenjeno zagotavljanju doslednosti in kohezije mreže v odnosu do njenih uporabnikov.

Članice EURES pripravijo v skladu s splošno strategijo lastne načrte pospeševanja in jih vključijo v svoj nacionalni triletni in letni delovni načrt EURES.

Partnerice EURES bodo sodelovale pri dejavnostih informiranja in pospeševanja, ki jih načrtujejo članice EURES in Urad EURES za usklajevanje.

Članice in partnerice EURES zagotovijo, da je informacijsko in promocijsko gradivo, ki ga zagotovijo, usklajeno s splošno strategijo komuniciranja in z informacijami iz Urada EURES za usklajevanje.

2.5.2   Logo EURES

Storitvena znamka EURES in logo, ki jo označuje, je v lasti Komisije. Članice in partnerice EURES uporabljajo logo EURES pri vseh svojih dejavnostih, povezanih z EURES.

Informacije, predstavljene z logom EURES, so v skladu s politiko in interesi Evropske unije ter cilji EURES.

Le Urad EURES za usklajevanje lahko odobri uporabo loga EURES tretjim osebam ter o tem obvesti zadevne članice in partnerice EURES. Članice in partnerice EURES nemudoma obvestijo Urad EURES za usklajevanje o kakršni koli zlorabi loga, ki jo povzročijo tretje osebe.

2.6   Načela spremljanja in ocenjevanja dejavnosti EURES

Članice in partnerice EURES se z namenom izboljšanja kakovosti in učinkovitosti zagotovljenih storitev EURES obvezujejo, da bodo spremljale in ocenjevale vse dejavnosti EURES v svoji pristojnosti, in sicer z vidika njihovega obsega, kakovosti in učinka.

V skladu s skupnimi vzorci poročanja, vzpostavljenimi znotraj mreže, članice in partnerice EURES Uradu EURES za usklajevanje redno zagotavljajo podatke o številu prostih delovnih mest, obravnavanih prijavah za zaposlitev in številu delavcev, razporejenih na delovna mesta. Zagotavljajo tudi podatke o številu uporabnikov, ki potrebujejo druge vrste nasvetov. To vključuje tudi informacije o uporabi individualno prilagojenih storitev in orodij informacijske tehnologije.

Vse dejavnosti in projekti članic in partneric EURES vključujejo jasno opredeljene cilje in kazalnike, ki omogočajo oceno, ali so bili cilji doseženi v skladu s smernicami EURES. Ti cilji in kazalniki se uporabijo v rednih poročilih, predloženih Uradu EURES za usklajevanje.

Triletni delovni načrti vsake članice EURES vključujejo splošno oceno položaja EURES v zadevni državi, vključno z oceno kakovosti dejavnosti in storitev EURES, zadovoljstvom uporabnikov in oceno učinka.

Urad EURES za usklajevanje bo uvedel zunanjo oceno delovanja EURES vsaj enkrat v obdobju treh let po sprejetju sklepa Komisije.

DEL III

ENOTNI SISTEM IN SKUPNI VZORCI ZA IZMENJAVO INFORMACIJ

Sistemi in postopki za izmenjavo informacij so bistveni za delovanje mreže EURES. Članice in partnerice EURES upoštevajo enotni sistem in skupne vzorce za izmenjavo informacij o trgu delovne sile in mobilnosti, ki jih določi Urad EURES za usklajevanje v tesnem sodelovanju s članicami in partnericami EURES.

Enotni sistem opredeljuje splošni okvir za izmenjavo podatkov, kot so:

| — | narava informacij za izmenjavo, |
| --- | --- |

—

narava informacij za izmenjavo,

| — | pogostnost izmenjave podatkov, |
| --- | --- |

—

pogostnost izmenjave podatkov,

| — | sredstva zagotavljanja dostopa drugim članicam in partnericam EURES. |
| --- | --- |

—

sredstva zagotavljanja dostopa drugim članicam in partnericam EURES.

Skupni vzorci opredeljujejo vsebino in obliko za izmenjavo posamezne vrste podatkov.

Članice EURES sodelujejo z drugimi ustreznimi službami v svoji državi, ki je članica, da bi se zagotovila dopolnjevanje in enotnost navedenih podatkov.

Članice in partnerice EURES sodelujejo, da bi razvile orodja in metodologije za izboljšanje svojih storitev in informacijskih sistemov, med drugim tudi z uporabo novih informacijskih tehnologij.

V Bruslju, 26. oktobra 2010

Za Urad EURES za usklajevanje

Robert VERRUE

Generalni direktor

---

(1)  UL L 5, 10.1.2003, str. 16.

1

(2)  Državljani tretjih držav so lahko vključeni, če imajo pravico do dela v drugi državi EU/EGP (in Švici).

2

(3)  V skladu s členom 3(a) Odločbe Komisije št. 2003/8/ES so članice EURES centralne službe nacionalnih zavodov za zaposlovanje.

3

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropski parlament

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 311/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 311/15

---

Razpis za prosto delovno mesto PE/125/S

2010/C 311/06

Evropski parlament odpira izbirni postopek za delovno mesto:

PE/125/S – Vodja oddelka (AD12) – Oddelek za splošno varnost, Evropski parlament

Za izbirni postopek se zahteva izobrazba, ki ustreza zaključenemu univerzitetnemu študiju, potrjenemu z diplomo, ki je uradno priznana v eni od držav Evropske unije.

Kandidati morajo do konca roka za oddajo prijav in po pridobitvi omenjene diplome imeti najmanj 10 let delovnih izkušenj na področju, ki je povezano z naravo bodočega dela, od tega vsaj 5 let na vodilnih položajih.

Razpis za prosto delovno mesto je objavljen le v nemščini, angleščini in francoščini. Celotno besedilo je objavljeno v Uradnem listu C 311 A v teh jezikih.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 311/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 311/16

---

Obvestilo o izteku nekaterih protidampinških ukrepov

2010/C 311/07

Po objavi obvestila o bližnjem izteku (1), ki mu ni sledil zahtevek za pregled, Komisija obvešča, da bo navedeni protidampinški ukrep kmalu prenehal veljati.

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 11(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (2).

| Izdelek | Država porekla ali izvoza | Ukrepi | Sklic | Datum izteka veljavnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jeklene vrvi in kabli | Indija | Protidampinška dajatev | Uredba Sveta (ES) št. 1858/2005 (UL L 299, 16.11.2005, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 283/2009 (UL L 94, 8.4.2009, str. 5) | 17.11.2010 |

Izdelek

Država porekla ali izvoza

Ukrepi

Sklic

Datum izteka veljavnosti

Jeklene vrvi in kabli

Indija

Protidampinška dajatev

Uredba Sveta (ES) št. 1858/2005 (UL L 299, 16.11.2005, str. 1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 283/2009 (UL L 94, 8.4.2009, str. 5)

17.11.2010

---

(1)  UL C 123, 12.5.2010, str. 10.

(2)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 311/17 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 311/17

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6036 – Barclays/BPCE/Hexagone France 3)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 311/08

| 1. | Komisija je 9. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Barclays Bank PLC („Barclays“, Združeno kraljestvo) in Crédit Foncier de France („CFF“, Francija), ki pripada skupini BPCE Group (Francija), z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Hexagone France 3 SARL („Hexagone“, Francija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 9. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetji Barclays Bank PLC („Barclays“, Združeno kraljestvo) in Crédit Foncier de France („CFF“, Francija), ki pripada skupini BPCE Group (Francija), z nakupom delnic pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Hexagone France 3 SARL („Hexagone“, Francija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Barclays: svetovna ponudnica finančnih storitev, dejavna na področjih bančnega poslovanja s prebivalstvom, poslovnega bančništva, poslovanja z vrednostnimi papirji, upravljanja premoženja in storitev naložbenega upravljanja vrednostnih papirjev, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Barclays: svetovna ponudnica finančnih storitev, dejavna na področjih bančnega poslovanja s prebivalstvom, poslovnega bančništva, poslovanja z vrednostnimi papirji, upravljanja premoženja in storitev naložbenega upravljanja vrednostnih papirjev,

| — | za CFF: podjetje, specializirano za hipotekarno področje, ki pripada skupini BPCE Group, bančni mreži v Franciji, dejavni na področju poslovanja z vrednostnimi papirji, bančnega poslovanja s prebivalstvom, poslovnega bančništva ter zavarovalnih in nepremičninskih storitev, |
| --- | --- |

—

za CFF: podjetje, specializirano za hipotekarno področje, ki pripada skupini BPCE Group, bančni mreži v Franciji, dejavni na področju poslovanja z vrednostnimi papirji, bančnega poslovanja s prebivalstvom, poslovnega bančništva ter zavarovalnih in nepremičninskih storitev,

| — | za Hexagone: namenska družba, lastnica dveh stavb za poslovno uporabo v francoskem departmaju Seine Saint-Denis (93) v regiji Ile-de-France. |
| --- | --- |

—

za Hexagone: namenska družba, lastnica dveh stavb za poslovno uporabo v francoskem departmaju Seine Saint-Denis (93) v regiji Ile-de-France.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6036 – Barclays/BPCE/Hexagone France 3 na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6036 – Barclays/BPCE/Hexagone France 3 na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 311/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 311/18

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 311/09

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„PORC D’AUVERGNE“

ES št.: FR-PGI-0005-0697-02.06.2008

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Porc d'Auvergne“

2.   Država članica ali tretja država:

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.1 | Sveže meso (in drobovina) |
| --- | --- |

Skupina 1.1

Sveže meso (in drobovina)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Porc d'Auvergne“ je prašič, vzrejen na prostem, ki ima čvrsto meso enakomerno rdeče barve, ki ni ne svetla ne temna, in preostalo ledveno mast, ki je bela in čvrsta. Kuhano prašičje meso „Porc d'Auvergne“ ima nežno in sočno teksturo ter prijeten okus, značilen za dobro prašičje meso. Prašiči „Porc d'Auvergne“ so zaklani pri starosti najmanj 26 tednov. Topla teža trupa je najmanj 75 kg. Delež mišic v kosih mesa je od 53 do 64. Prašiči „Porc d'Auvergne“ se tržijo kot cel trup, polovica trupa, v srednje velikih kosih po primarnem razrezu ali kosih po sekundarnem razrezu ali porcijah za potrošnike. Lahko se tržijo sveži ali zamrznjeni.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

Od 12. tedna starosti dalje je krma sestavljena iz najmanj 75 % žit in žitnih proizvodov ter mora vsebovati manj kot 1,7 % linolne kisline.

Manioka in sladki krompir sta prepovedana.

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Kotitev, obdobje po odstavitvi in pitanje prašičev „Porc d'Auvergne“ potekajo na območju zaščitene geografske označbe, ki ga sestavlja 1 808 občin (gl. § 4).

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Ko je sveže ali zamrznjeno meso „Porc d'Auvergne“ naprodaj v trgovini, mora potrošnik imeti možnost ugotoviti izvor živali. Zato mora biti na oznaki za potrošnika navedeno, da je proizvod zaščiten z geografsko označbo „Porc d'Auvergne“.

Oznaka mora med drugim vsebovati:

| — | navedbo „Porc d'Auvergne“ (če je smiselno, je ta navedba lahko vključena v kolektivno znamko), |
| --- | --- |

—

navedbo „Porc d'Auvergne“ (če je smiselno, je ta navedba lahko vključena v kolektivno znamko),

| — | logotip kolektivne znamke, |
| --- | --- |

—

logotip kolektivne znamke,

| — | logotip znaka za identifikacijo kakovosti in izvora. |
| --- | --- |

—

logotip znaka za identifikacijo kakovosti in izvora.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Geografsko območje zaščitene označbe „Porc d'Auvergne“ sestavljajo kantoni in občine v departmajih:

| — | Allier (03): vsi kantoni, |
| --- | --- |

—

Allier (03): vsi kantoni,

| — | Puy de Dôme (63): vsi kantoni, razen občin Aigueperse, Aubiat, Aulnat, Bas-et-Lezat, La Bourboule, Bussières-et-Pruns,Cellule, Chappes, Chastreix, Chavaroux, Le Cheix, Clerlande, Effiat, Égliseneuve-d’Entraigues, Ennezat, Entraigues, Espinchal, Gerzat, La Godivelle, La Tour-d’Auvergne, Lussat, Malintrat, Les Martres-d’Artière, Les Martres-sur-Morge, Mont-Dore, Montpensier, La Moutade, Murat-le-Quaire, Pessat-Villeneuve, Picherande, Pont-du-Château, Saint-André-le-Coq, Saint-Beauzire, Saint-Clément-de-Régnat, Saint-Donat, Saint-Genès-Champespe, Saint-Ignat, Saint-Laure, Sardon, Surat, Thuret, Varennes-sur-Morge, Villeneuve-les-Cerfs, |
| --- | --- |

—

Puy de Dôme (63): vsi kantoni, razen občin Aigueperse, Aubiat, Aulnat, Bas-et-Lezat, La Bourboule, Bussières-et-Pruns,Cellule, Chappes, Chastreix, Chavaroux, Le Cheix, Clerlande, Effiat, Égliseneuve-d’Entraigues, Ennezat, Entraigues, Espinchal, Gerzat, La Godivelle, La Tour-d’Auvergne, Lussat, Malintrat, Les Martres-d’Artière, Les Martres-sur-Morge, Mont-Dore, Montpensier, La Moutade, Murat-le-Quaire, Pessat-Villeneuve, Picherande, Pont-du-Château, Saint-André-le-Coq, Saint-Beauzire, Saint-Clément-de-Régnat, Saint-Donat, Saint-Genès-Champespe, Saint-Ignat, Saint-Laure, Sardon, Surat, Thuret, Varennes-sur-Morge, Villeneuve-les-Cerfs,

| — | Haute Loire (43): vsi kantoni, |
| --- | --- |

—

Haute Loire (43): vsi kantoni,

| — | Cantal (15): vsi kantoni, razen občin Anglards-de-Salers, Apchon, Badailhac, Brezons, Cheylade, Le Claux,Collandres, Dienne, Le Falgoux, Le Fau, Fontanges, Giou-de-Mamou, Girgols, Jou-sous-Monjou, Lacapelle-Barres, Laroquevieille, Lascelle, Laveissière, Lavigerie, Malbo, Mandailles-Saint-Julien, Marmanhac, Pailherols, Polminhac, Raulhac, Saint-Bonnet-de-Salers, Saint-Cernin, Saint-Chamant, Saint-Cirgues-de-Jordanne, Saint-Clément, Saint-Étienne-de-Carlat, Saint-Hippolyte, Saint-Jacques-des-Blats, Saint-Martin-Valmeroux, Saint-Paul-de-Salers, Saint-Projet-de-Salers, Saint-Simon, Saint-Vincent-de-Salers, Salers, Thiézac, Tournemire, Trizac, Le Vaulmier, Velzic, Vic-sur-Cère, Yolet, |
| --- | --- |

—

Cantal (15): vsi kantoni, razen občin Anglards-de-Salers, Apchon, Badailhac, Brezons, Cheylade, Le Claux,Collandres, Dienne, Le Falgoux, Le Fau, Fontanges, Giou-de-Mamou, Girgols, Jou-sous-Monjou, Lacapelle-Barres, Laroquevieille, Lascelle, Laveissière, Lavigerie, Malbo, Mandailles-Saint-Julien, Marmanhac, Pailherols, Polminhac, Raulhac, Saint-Bonnet-de-Salers, Saint-Cernin, Saint-Chamant, Saint-Cirgues-de-Jordanne, Saint-Clément, Saint-Étienne-de-Carlat, Saint-Hippolyte, Saint-Jacques-des-Blats, Saint-Martin-Valmeroux, Saint-Paul-de-Salers, Saint-Projet-de-Salers, Saint-Simon, Saint-Vincent-de-Salers, Salers, Thiézac, Tournemire, Trizac, Le Vaulmier, Velzic, Vic-sur-Cère, Yolet,

| — | Nièvre (58):






  — | kanton Dornes: občini Dornes, Toury-sur-Jour, |
| --- | --- | --- |

—

Nièvre (58):

—

kanton Dornes: občini Dornes, Toury-sur-Jour,

| — | kanton Fours: občine Charrin, Montambert, Saint-Hilaire-Fontaine, |
| --- | --- |

—

kanton Fours: občine Charrin, Montambert, Saint-Hilaire-Fontaine,

| — | Saône et Loire (71):






  — | kantoni Bourbon-Lancy, Digoin, Gueugnon, Issy-l’Evêque: vse občine, |
| --- | --- | --- |

—

Saône et Loire (71):

—

kantoni Bourbon-Lancy, Digoin, Gueugnon, Issy-l’Evêque: vse občine,

| — | kanton Marcigny: občine Artaix, Bourg-le-Comte, Céron, Chambilly, Chenay-le-Châtel, Melay, Montceaux-l’Étoile, Vindecy, |
| --- | --- |

—

kanton Marcigny: občine Artaix, Bourg-le-Comte, Céron, Chambilly, Chenay-le-Châtel, Melay, Montceaux-l’Étoile, Vindecy,

| — | kanton Paray-le-Monial: občina L’Hôpital-le-Mercier, |
| --- | --- |

—

kanton Paray-le-Monial: občina L’Hôpital-le-Mercier,

| — | Loire (42):






  — | kantoni Noirétable, La Pacaudière, Saint-Bonnet-le-Château, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Haon-le-Châtel, Saint-Jean-Soleymieux, Saint-Just-en-Chevalet: vse občine, |
| --- | --- | --- |

—

Loire (42):

—

kantoni Noirétable, La Pacaudière, Saint-Bonnet-le-Château, Saint-Georges-en-Couzan, Saint-Haon-le-Châtel, Saint-Jean-Soleymieux, Saint-Just-en-Chevalet: vse občine,

| — | kanton Boën: občine Ailleux, Boën, Cezay, Débats-Rivière-d’Orpra, L’Hôpital-sous-Rochefort, Leigneux, Marcilly-le-Châtel, Marcoux, Pralong, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Sixte, Trelins, |
| --- | --- |

—

kanton Boën: občine Ailleux, Boën, Cezay, Débats-Rivière-d’Orpra, L’Hôpital-sous-Rochefort, Leigneux, Marcilly-le-Châtel, Marcoux, Pralong, Saint-Laurent-Rochefort, Saint-Sixte, Trelins,

| — | kanton Firminy: občina Caloire, |
| --- | --- |

—

kanton Firminy: občina Caloire,

| — | kanton Montbrison: občine Bard, Écotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Lérigneux, Lézigneux, Roche, Saint-Thomas-la-Garde, Verrières-en-Forez, |
| --- | --- |

—

kanton Montbrison: občine Bard, Écotay-l’Olme, Essertines-en-Châtelneuf, Lérigneux, Lézigneux, Roche, Saint-Thomas-la-Garde, Verrières-en-Forez,

| — | kanton Roanne-Nord: občine La Bénisson-Dieu, Briennon, Mably, |
| --- | --- |

—

kanton Roanne-Nord: občine La Bénisson-Dieu, Briennon, Mably,

| — | kanton Roanne-Sud: občine Lentigny, Ouches, Pouilly-les-Nonains, Riorges, Saint-Jean-Saint-Maurice-sur-Loire, Saint-Léger-sur-Roanne, Villemontais, Villerest, |
| --- | --- |

—

kanton Roanne-Sud: občine Lentigny, Ouches, Pouilly-les-Nonains, Riorges, Saint-Jean-Saint-Maurice-sur-Loire, Saint-Léger-sur-Roanne, Villemontais, Villerest,

| — | kanton Saint-Germain-Laval: občine Amions, Bully, Dancé, Grézolles, Luré, Nollieux, Saint-Germain-Laval, Saint-Georges-de-Baroille, Saint-Julien-d’Oddes, Saint-Martin-la-Sauveté, Saint-Paul-de-Vézelin, Saint-Polgues, Souternon, |
| --- | --- |

—

kanton Saint-Germain-Laval: občine Amions, Bully, Dancé, Grézolles, Luré, Nollieux, Saint-Germain-Laval, Saint-Georges-de-Baroille, Saint-Julien-d’Oddes, Saint-Martin-la-Sauveté, Saint-Paul-de-Vézelin, Saint-Polgues, Souternon,

| — | kanton Saint-Just-Saint-Rambert: občina Chambles, |
| --- | --- |

—

kanton Saint-Just-Saint-Rambert: občina Chambles,

| — | Ardèche (07):






  — | kanton Annonay-Sud: občina Saint-Julien-Vocance, |
| --- | --- | --- |

—

Ardèche (07):

—

kanton Annonay-Sud: občina Saint-Julien-Vocance,

| — | kanton Coucouron: občine Coucouron, Issarlès, Lachapelle-Graillouse, Lespéron, |
| --- | --- |

—

kanton Coucouron: občine Coucouron, Issarlès, Lachapelle-Graillouse, Lespéron,

| — | kanton Montpezat-sous-Bauzon: občina Le Béage, |
| --- | --- |

—

kanton Montpezat-sous-Bauzon: občina Le Béage,

| — | kanton Saint-Agrève: občine Devesset, Mars, Saint-Agrève, Saint-André-en-Vivarais, |
| --- | --- |

—

kanton Saint-Agrève: občine Devesset, Mars, Saint-Agrève, Saint-André-en-Vivarais,

| — | kanton Saint-Martin-de-Valamas: občine Borée, La Rochette, Saint-Clément, |
| --- | --- |

—

kanton Saint-Martin-de-Valamas: občine Borée, La Rochette, Saint-Clément,

| — | kanton Satillieu: občina Saint-Pierre-sur-Doux, |
| --- | --- |

—

kanton Satillieu: občina Saint-Pierre-sur-Doux,

| — | Lozère (48):






  — | kantoni Aumont-Aubrac, Châteauneuf-de-Randon, Fournels, Grandrieu, Langogne, Le Malzieu-Ville, Nasbinals, Saint-Amans, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Chély-d’Apcher: vse občine, |
| --- | --- | --- |

—

Lozère (48):

—

kantoni Aumont-Aubrac, Châteauneuf-de-Randon, Fournels, Grandrieu, Langogne, Le Malzieu-Ville, Nasbinals, Saint-Amans, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Chély-d’Apcher: vse občine,

| — | kanton Marvejols: občine Antrenas, Le Buisson, Gabrias, Recoules-de-Fumas, Saint-Laurent-de-Muret, Saint-Léger-de-Peyre, |
| --- | --- |

—

kanton Marvejols: občine Antrenas, Le Buisson, Gabrias, Recoules-de-Fumas, Saint-Laurent-de-Muret, Saint-Léger-de-Peyre,

| — | kanton Mende-Nord: občine Le Born, Chastel-Nouvel, Pelouse, |
| --- | --- |

—

kanton Mende-Nord: občine Le Born, Chastel-Nouvel, Pelouse,

| — | kanton Saint-Germain-du-Teil: občine Les Hermaux, Les Salces, Trélans, |
| --- | --- |

—

kanton Saint-Germain-du-Teil: občine Les Hermaux, Les Salces, Trélans,

| — | kanton Villefort: občina La Bastide-Puylaurent, |
| --- | --- |

—

kanton Villefort: občina La Bastide-Puylaurent,

| — | Aveyron (12):






  — | kantoni Aubin, Decazeville, Entraygues-sur-Tuyère, Espalion, Mur-de-Barrez, Saint-Amans-des-Cots: vse občine, |
| --- | --- | --- |

—

Aveyron (12):

—

kantoni Aubin, Decazeville, Entraygues-sur-Tuyère, Espalion, Mur-de-Barrez, Saint-Amans-des-Cots: vse občine,

| — | kanton Capdenac-Gare: občina Bouillac, |
| --- | --- |

—

kanton Capdenac-Gare: občina Bouillac,

| — | kanton Conques: občine Conques, Grand-Vabre, Noailhac, Saint-Félix-de-Lunel, Sénergues, |
| --- | --- |

—

kanton Conques: občine Conques, Grand-Vabre, Noailhac, Saint-Félix-de-Lunel, Sénergues,

| — | kanton Estaing: občine Campuac, Coubisou, Estaing, Le Nayrac, Sébrazac, |
| --- | --- |

—

kanton Estaing: občine Campuac, Coubisou, Estaing, Le Nayrac, Sébrazac,

| — | kanton Laguiole: občini Montpeyroux, Soulages-Bonneval, |
| --- | --- |

—

kanton Laguiole: občini Montpeyroux, Soulages-Bonneval,

| — | kanton Saint-Geniez-d’Olt: občine Aurelle-Verlac, Pierrefiche, Pomayrols, Sainte-Eulalie-d’Olt, Saint-Geniez-d’Olt, |
| --- | --- |

—

kanton Saint-Geniez-d’Olt: občine Aurelle-Verlac, Pierrefiche, Pomayrols, Sainte-Eulalie-d’Olt, Saint-Geniez-d’Olt,

| — | kanton Sainte-Geneviève-sur-Argence: občine Cantoin, Graissac, Sainte-Geneviève-sur-Argence, Vitrac-en-Viadène, |
| --- | --- |

—

kanton Sainte-Geneviève-sur-Argence: občine Cantoin, Graissac, Sainte-Geneviève-sur-Argence, Vitrac-en-Viadène,

| — | Lot (46):






  — | kantoni Figeac-Est, Sousceyrac, La Tronquière: vse občine, |
| --- | --- | --- |

—

Lot (46):

—

kantoni Figeac-Est, Sousceyrac, La Tronquière: vse občine,

| — | kanton Bretenoux: občine Belmont-Bretenoux, Cahus, Cornac, Estal, Gagnac-sur-Cère, Glanes, Laval-de-Cère, Teyssieu, |
| --- | --- |

—

kanton Bretenoux: občine Belmont-Bretenoux, Cahus, Cornac, Estal, Gagnac-sur-Cère, Glanes, Laval-de-Cère, Teyssieu,

| — | kanton Figeac-Ouest: občina Figeac-Ouest, |
| --- | --- |

—

kanton Figeac-Ouest: občina Figeac-Ouest,

| — | kanton Lacapelle-Marival: občine Labathude, Molières, Saint-Maurice-en-Quercy, Sainte-Colombe, |
| --- | --- |

—

kanton Lacapelle-Marival: občine Labathude, Molières, Saint-Maurice-en-Quercy, Sainte-Colombe,

| — | kanton Saint-Céré: občine Bannes, Frayssinhes, Latouille-Lentillac, Saint-Céré, Saint-Laurent-les-Tours, Saint-Paul-de-Vern, |
| --- | --- |

—

kanton Saint-Céré: občine Bannes, Frayssinhes, Latouille-Lentillac, Saint-Céré, Saint-Laurent-les-Tours, Saint-Paul-de-Vern,

| — | Corrèze (19):






  — | kantona Mercoeur, Saint-Privat: vse občine, |
| --- | --- | --- |

—

Corrèze (19):

—

kantona Mercoeur, Saint-Privat: vse občine,

| — | kanton Bort-les-Orgues: občina Bort-les-Orgues, |
| --- | --- |

—

kanton Bort-les-Orgues: občina Bort-les-Orgues,

| — | Creuse (23):






  — | kantoni Ahun, Aubusson, Auzances, Bellegarde-en-Marche, Bonnat, Boussac, Chambon-sur-Voueize, Châtelus-Malvaleix, Chénérailles, Evaux-les-Bains, Jarnages, Saint-Sulpice-les-Champs: vse občine, |
| --- | --- | --- |

—

Creuse (23):

—

kantoni Ahun, Aubusson, Auzances, Bellegarde-en-Marche, Bonnat, Boussac, Chambon-sur-Voueize, Châtelus-Malvaleix, Chénérailles, Evaux-les-Bains, Jarnages, Saint-Sulpice-les-Champs: vse občine,

| — | kanton Crocq: občine Basville, Crocq, La Mazière-aux-Bons-Hommes, Mérinchal, Pontcharraud, Saint-Agnant-près-Crocq, Saint-Bard, Saint-Georges-Nigremont, Saint-Maurice-près-Crocq, Saint-Oradoux-près-Crocq, Saint-Pardoux-d’Arnet, La Villeneuve, La Villetelle, |
| --- | --- |

—

kanton Crocq: občine Basville, Crocq, La Mazière-aux-Bons-Hommes, Mérinchal, Pontcharraud, Saint-Agnant-près-Crocq, Saint-Bard, Saint-Georges-Nigremont, Saint-Maurice-près-Crocq, Saint-Oradoux-près-Crocq, Saint-Pardoux-d’Arnet, La Villeneuve, La Villetelle,

| — | kanton Felletin: občine Felletin, Moutier-Rozeille, Sainte-Feyre-la-Montagne, Saint-Frion, Saint-Quentin-la-Chabanne, Vallière, |
| --- | --- |

—

kanton Felletin: občine Felletin, Moutier-Rozeille, Sainte-Feyre-la-Montagne, Saint-Frion, Saint-Quentin-la-Chabanne, Vallière,

| — | kanton Guéret-Nord: občine Ladapeyre, Ajain, Glénic, Jouillat, Saint-Fiel, |
| --- | --- |

—

kanton Guéret-Nord: občine Ladapeyre, Ajain, Glénic, Jouillat, Saint-Fiel,

| — | kanton Guéret-Sud-Est: občine Saint-Laurent, Sainte-Feyre, La Saunière, |
| --- | --- |

—

kanton Guéret-Sud-Est: občine Saint-Laurent, Sainte-Feyre, La Saunière,

| — | Cher (18):






  — | kanton Charenton-du-Cher: občina Coust, |
| --- | --- | --- |

—

Cher (18):

—

kanton Charenton-du-Cher: občina Coust,

| — | kantoni Chateaumeillant, Le Chatelet, Saulzais-le-Potier: vse občine, |
| --- | --- |

—

kantoni Chateaumeillant, Le Chatelet, Saulzais-le-Potier: vse občine,

| — | kanton Châteauneuf-sur-Cher: občine Chambon, Saint-Symphorien, Vallenay, |
| --- | --- |

—

kanton Châteauneuf-sur-Cher: občine Chambon, Saint-Symphorien, Vallenay,

| — | kanton Lignières: občine La Celle-Condé, Ineuil, Lignières, Saint-Hilaire-en-Lignières, Touchay, |
| --- | --- |

—

kanton Lignières: občine La Celle-Condé, Ineuil, Lignières, Saint-Hilaire-en-Lignières, Touchay,

| — | kanton Saint-Amand-Montrond: občine Bouzais, Colombiers, Drevant, Farges-Allichamps, La Groutte, Marçais, Nozières, Orcennais, Orval, Saint-Amand-Montrond, |
| --- | --- |

—

kanton Saint-Amand-Montrond: občine Bouzais, Colombiers, Drevant, Farges-Allichamps, La Groutte, Marçais, Nozières, Orcennais, Orval, Saint-Amand-Montrond,

| — | Indre (36):






  — | kantona Aigurande, Sainte-Sévère-sur-Indre: vse občine, |
| --- | --- | --- |

—

Indre (36):

—

kantona Aigurande, Sainte-Sévère-sur-Indre: vse občine,

| — | kanton La Châtre: občine La Berthenoux, Briantes, Champillet, Chassignoles, La Châtre, Lacs, Lourouer-Saint-Laurent, Le Magny, Montgivray, Montlevicq, La Motte-Feuilly, Néret, Nohant-Vic, Saint-Chartier, Saint-Christophe-en-Boucherie, Thevet-Saint-Julien, Verneuil-sur-Igneraie, Vicq-Exemplet, |
| --- | --- |

—

kanton La Châtre: občine La Berthenoux, Briantes, Champillet, Chassignoles, La Châtre, Lacs, Lourouer-Saint-Laurent, Le Magny, Montgivray, Montlevicq, La Motte-Feuilly, Néret, Nohant-Vic, Saint-Chartier, Saint-Christophe-en-Boucherie, Thevet-Saint-Julien, Verneuil-sur-Igneraie, Vicq-Exemplet,

| — | kanton Neuvy-Saint-Sépulchre: občini Fougerolles, Sarzay. |
| --- | --- |

—

kanton Neuvy-Saint-Sépulchre: občini Fougerolles, Sarzay.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Prašič je žival, ki jo je narava obdarila z rilcem, s katerim lahko rije po zemlji. Narava tal mu mora omogočati, da živi v ugodnih razmerah in okolju. Prašič je tudi žival, za katero je pomembna stalna vlažnost. Zato morajo prašiči, vzrejeni na prostem, živeti na zdravih zemljiščih in v okolju, kjer ni visoke vlažnosti.

Območje reje prašičev „Porc d'Auvergne“, ki se v grobem ujema z mejami regije Auvergne, sestavljajo:

| — | hribi in doline s posebnim podnebjem, ki jih pred vetrom in vplivom oceana ščiti Centralni masiv, ki je naravna pregrada v smeri sever-jug, zato je količina padavin ugodna za rejo prašičev na prostem, |
| --- | --- |

—

hribi in doline s posebnim podnebjem, ki jih pred vetrom in vplivom oceana ščiti Centralni masiv, ki je naravna pregrada v smeri sever-jug, zato je količina padavin ugodna za rejo prašičev na prostem,

| — | nosilna tla so sestavljena predvsem iz plitve višinske prsti, andosola in prsti vulkanskega izvora z dobrim potencialom za odtekanje, ter manjšega dela hidromorfnih tal s progami ali otočki zemljišča, ki dobro odvaja vodo. Nosilna tla imajo pretežno šibek agronomski potencial, zato so zanimiva za rejo prašičev na prostem kot vir dodatnega prihodka. |
| --- | --- |

—

nosilna tla so sestavljena predvsem iz plitve višinske prsti, andosola in prsti vulkanskega izvora z dobrim potencialom za odtekanje, ter manjšega dela hidromorfnih tal s progami ali otočki zemljišča, ki dobro odvaja vodo. Nosilna tla imajo pretežno šibek agronomski potencial, zato so zanimiva za rejo prašičev na prostem kot vir dodatnega prihodka.

Pašniki in zlasti njihova tla morajo biti dovolj zdrava, deževnica pa mora dovolj hitro odtekati.

Ta kombinacija tal in količine padavin je okolje, popolnoma prilagojeno reji prašičev na prostem.

5.2   Posebnosti proizvoda:

Posebnost proizvoda temelji na:

| — | slovesu in |
| --- | --- |

—

slovesu in

| — | kakovosti, ki jo določata način reje na prostem in znanje rejcev. |
| --- | --- |

—

kakovosti, ki jo določata način reje na prostem in znanje rejcev.

(a)   Sloves

Regija Auvergne je znana po dolgi tradiciji reje prašičev. Že v rimskih časih se je trgovalo s prašičjim mesom. Do začetka 20. stoletja je bila Auvergne ena od tradicionalnih trdnjav proizvodnje prašičjega mesa v Franciji. Prašičje meso je bilo temelj prehrane v regiji Auvergne. V številnih besedilih iz 14. stoletja je opisana reja prašičev na prostem, kako se klatijo po poljih in podrasti ter iščejo hrano in kako za dodatek dobijo še žitno maso. Ta tradicija reje prašičev na prostem, ki je izkoristila lokalne vire, je bila izrazita do začetka 20. stoletja. Obstajala je celo pasma prašičev, prilagojena reji na prostem, ki pa je izginila. Tradicionalna reja je po letu 1965 začela upadati. Proti koncu osemdesetih let se je sektor reje „Porc d'Auvergne“ organiziral, da bi dosegel priznanje tega proizvoda.

Danes se „Porc d'Auvergne“ pojavlja na strokovnih prireditvah in sejmih za široko javnost, kot so Sommet de l’Elevage (živinorejski sejem) v Clermont-Ferrandu, SIRHA v Lyonu ali Salon International de l’Agriculture (mednarodni kmetijski sejem) v Parizu. Najdemo ga tudi v številnih lokalnih ali specializiranih nacionalnih revijah in medijih. Leta 2008 je bil nagrajen z nagrado na prvem Mois de l’Origine et de la Qualité (mesecu porekla in kakovosti), ki jo je prejel mesar za prašičje meso ter pripravljavec in dostavljavec hrane, ki dela v tem sektorju že 19 let. Leta 2009 je na tem tekmovanju nagrado prejel mesar za prašičje meso iz pariške regije, ki že 10 let trži „Porc d'Auvergne“. K ugledu „Porc d'Auvergne“ redno prispevajo tudi restavracije iz regije Auvergne (v združenju Les Toques d’Auvergne) ali drugih francoskih regij (PACA, Alzacija, pariška regija ...).

(b)   Kakovost, ki jo določata način reje na prostem in znanje rejcev

„Porc d'Auvergne“ je prašič, vzrejen na prostem. Med pitanjem do zakola (pri starosti najmanj 182 dni) imajo prašiči dostop do pašnikov, ki so zelo prostorni, tj. 83 m2/prašiča. Izbira pašnika je bistvena za blaginjo, zdravje in dober razvoj živali. Pašnik izbere rejec, ki se pri tem opira na poznavanje tal na svojem posestvu ter vrsto rastlinstva in kamnin. Rejec mora tudi znati skrbeti za pašnik, ki mora med obdobjema paše počivati in na katerem po potrebi dodatno poseje travo.

Dobljeni proizvod je zaradi višje vsebnosti hematinskega železa (količina mioglobina) enakomerno rdeče barve. Barva je povezana z načinom reje prašičev „Porc d'Auvergne“ in starostjo ob zakolu. Reja na prostem na pašnikih omogoča več gibanja kakor reja brez pašnikov, kajti s starostjo in gibanjem živali se količina mioglobina poveča. Po drugi strani je zaradi zakola pri višji starosti meso fiziološko zrelejše, zato je okusnejše in boljše za predelavo in soljenje.

Proizvod ima nekoliko debelejšo plast zunanje maščobe, ki je posledica prilagoditve življenjskim razmeram na prostem. Po drugi strani krma, bogata z žiti in žitnimi proizvodi, med pitanjem prispeva k večjemu deležu esencialnih maščobnih kislin (polinenasičenih), kot je standard za ledveno mast.

Rezultati raziskave, opravljene v mesnicah, mesnicah za prašičje meso in restavracijah, kažejo, da je prašič „Porc d'Auvergne“ cenjen zaradi mehkega in sočnega mesa, bele in čvrste masti, močnejše barve mesa, primernosti za kuhanje ali pečenje in shranjevanje ter izrazitega okusa.

To oceno potrjuje poročilo o organoleptičnem testiranju na 10 let, v katerem je ugotovljeno, da ima „Porc d'Auvergne“ intenziven vtis maščobe in barve mesa, intenzivna vonj in sočnost, mehko teksturo in meso z izrazitim okusom.

Tako se „Porc d'Auvergne“ že 20 let neprestano razvija. Zaradi lastne kakovosti in posebnega načina reje ga cenijo predelovalci in tudi potrošniki. Konec leta 2008 je „Porc d'Auvergne“ tržilo 190 mesnic, mesnic za prašičje meso in restavracij po vsej Franciji.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Ljudje so znanje s področja proizvodnje prašičjega mesa uporabljali za inovacije, povezane s tradicijo regije Auvergne, in izrabljali ugodne pedoklimatske razmere, da so razvili rejo prašičev „Porc d'Auvergne“ na prostem.

Pedoklimatske razmere na tem geografskem območju so ugodne za rejo na prostem, kar so izkoriščali že v preteklosti. Rejci znajo izbrati pašnike in skrbeti zanje, za kar je treba natančno poznati geografsko okolje.

Zato način reje na prostem, ki je odvisen od znanja rejcev in ga omogočajo pedoklimatske razmere tega območja, daje mesu posebno kakovost, zlasti rdečo barvo zaradi visoke vsebnosti hematinskega železa in nekoliko debelejšo plast zunanje maščobe. To so značilnosti zrelejšega mesa z izrazitim okusom, kar je povezano z načinom reje na prostem in zakolom pri višji starosti živali.

Že desetletja je prašič „Porc d'Auvergne“, ki je izšel iz dolge tradicije reje prašičev, ob vsaki omembi sistematično povezan s svojim ozemljem. Udeležba na sejmih, podeljene nagrade in kulinarične ocene pričajo, da ga cenijo predelovalci in tudi potrošniki.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCPorcDAuvergne.pdf

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 16.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 311/24 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 311/24

---

Objava vloge za spremembo v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 311/10

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo za spremembo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

VLOGA ZA SPREMEMBO V SKLADU S ČLENOM 9

„COPPA PIACENTINA“

ES št.: IT-PDO-0117-1498-31.10.2001

ZGO ( ) ZOP ( X )

1.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se sprememba nanaša:

|  | Ime proizvoda |
| --- | --- |
| | Opis proizvoda |
|  | Geografsko območje |
|  | Dokazilo o poreklu |
| | Metoda pridobivanja |
|  | Povezanost |
| | Označevanje |
|  | Nacionalne zahteve |
| | Drugo (Sistem pregleda) |



Ime proizvoda

Image

Opis proizvoda



Geografsko območje



Dokazilo o poreklu

Image

Metoda pridobivanja



Povezanost

Image

Označevanje



Nacionalne zahteve

Image

Drugo (Sistem pregleda)

2.   Vrsta spremembe:

|  | Sprememba enotnega dokumenta ali povzetka |
| --- | --- |
| | Sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena |
|  | Sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006) |
|  | Začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006) |



Sprememba enotnega dokumenta ali povzetka

Image

Sprememba specifikacije registriranega ZOP ali ZGO, za katerega enotni dokument in povzetek nista bila objavljena



Sprememba specifikacije, pri kateri objavljenega enotnega dokumenta ni treba spremeniti (člen 9(3) Uredbe (ES) št. 510/2006)



Začasna sprememba specifikacije zaradi obveznih sanitarnih ali fitosanitarnih ukrepov, ki so jih uvedli javni organi (člen 9(4) Uredbe (ES) št. 510/2006)

3.   Sprememba(-e):

| 1. | V členu 2(4) se besedilo:
  „Prašiči morajo tehtati najmanj 160 kg, dovoljeno je do 10-odstotno odstopanje,“
  nadomesti z besedilom:
  „Prašiči morajo tehtati 160 kg, dovoljeno je do 10-odstotno odstopanje.“
  Ta sprememba omogoča popravek, ki je bil potreben za odpravo napake v zvezi z minimalno maso prašičev iz prejšnje specifikacije, ker je bila ta določena kot hkrati „nižja“ od dveh vrednosti; z zadevno spremembo pa je mogoče maso prašičev prijaviti v razponu, določenem glede na točno maso (160 kg). |
| --- | --- |

1.

V členu 2(4) se besedilo:

„Prašiči morajo tehtati najmanj 160 kg, dovoljeno je do 10-odstotno odstopanje,“

nadomesti z besedilom:

„Prašiči morajo tehtati 160 kg, dovoljeno je do 10-odstotno odstopanje.“

Ta sprememba omogoča popravek, ki je bil potreben za odpravo napake v zvezi z minimalno maso prašičev iz prejšnje specifikacije, ker je bila ta določena kot hkrati „nižja“ od dveh vrednosti; z zadevno spremembo pa je mogoče maso prašičev prijaviti v razponu, določenem glede na točno maso (160 kg).

| 2. | V členu 2(5) se besedilo:
  „Potrdilo klavnice“
  nadomesti z besedilom:
  „Izjava o poreklu mesa, ki jo izda klavnica.“
  Gre le za popravek izraza „potrdilo“ iz prejšnje specifikacije, ki se nadomesti z ustreznejšim izrazom „izjava o poreklu mesa“. |
| --- | --- |

2.

V členu 2(5) se besedilo:

„Potrdilo klavnice“

nadomesti z besedilom:

„Izjava o poreklu mesa, ki jo izda klavnica.“

Gre le za popravek izraza „potrdilo“ iz prejšnje specifikacije, ki se nadomesti z ustreznejšim izrazom „izjava o poreklu mesa“.

| 3. | V členu 3(2) se besedilo:
  „dolžine 35–40 cm“
  nadomesti z besedilom:
  „mase najmanj 2,5 kg“.
  Ta sprememba je potrebna zaradi natančnejšega opisa značilnosti surovine, saj je maso mogoče preprosteje in natančneje določiti kot dolžino. Mišica se lahko razteza ali krči, zato je lahko njena dolžina nezanesljiva. Predlog za spremembo je nastal na podlagi izkušenj proizvajalcev in zaradi potrebe po določitvi jasnejših meril za preglede. |
| --- | --- |

3.

V členu 3(2) se besedilo:

„dolžine 35–40 cm“

nadomesti z besedilom:

„mase najmanj 2,5 kg“.

Ta sprememba je potrebna zaradi natančnejšega opisa značilnosti surovine, saj je maso mogoče preprosteje in natančneje določiti kot dolžino. Mišica se lahko razteza ali krči, zato je lahko njena dolžina nezanesljiva. Predlog za spremembo je nastal na podlagi izkušenj proizvajalcev in zaradi potrebe po določitvi jasnejših meril za preglede.

| 4. | V členu 3(3) se besedilo:
  „Če je treba mišično tkivo po potrebi dostaviti v predelovalni obrat, mora biti tja v naslednjih 24 urah prepeljano s hladilniki,“
  nadomesti z besedilom:
  „Mišično tkivo je treba v predelovalni obrat v naslednjih 72 urah prepeljati s hladilniki.“
  S to spremembo se črta izraz „po potrebi“, ker je dostava vratovine v predelovalni obrat ustaljen postopek med pridelovalci. Daljši časovni interval, v katerem je treba kose mesa prepeljati v predelovalni obrat, ustreza tehnično-logističnim potrebam in je odvisen od trajanja priprave mesa, hlajenja mišičnega tkiva v klavnici in prevoza ter usklajenosti delovnega časa predelovalnih obratov. |
| --- | --- |

4.

V členu 3(3) se besedilo:

„Če je treba mišično tkivo po potrebi dostaviti v predelovalni obrat, mora biti tja v naslednjih 24 urah prepeljano s hladilniki,“

nadomesti z besedilom:

„Mišično tkivo je treba v predelovalni obrat v naslednjih 72 urah prepeljati s hladilniki.“

S to spremembo se črta izraz „po potrebi“, ker je dostava vratovine v predelovalni obrat ustaljen postopek med pridelovalci. Daljši časovni interval, v katerem je treba kose mesa prepeljati v predelovalni obrat, ustreza tehnično-logističnim potrebam in je odvisen od trajanja priprave mesa, hlajenja mišičnega tkiva v klavnici in prevoza ter usklajenosti delovnega časa predelovalnih obratov.

| 5. | V členu 3 se črta odstavek 4:
  „Vratovina se začne takoj za 24 ur hladiti v hladilnici, da doseže notranjo temperaturo 0–1 °C.“
  To črtanje je posledica predhodne spremembe, saj mesa ni več obvezno takoj za 24 ur začeti hladiti v hladilnici. Pomembno je, da vratovina prispe v predelovalni obrat z ustrezno temperaturo in da je hladilna veriga v celoti upoštevana. |
| --- | --- |

5.

V členu 3 se črta odstavek 4:

„Vratovina se začne takoj za 24 ur hladiti v hladilnici, da doseže notranjo temperaturo 0–1 °C.“

To črtanje je posledica predhodne spremembe, saj mesa ni več obvezno takoj za 24 ur začeti hladiti v hladilnici. Pomembno je, da vratovina prispe v predelovalni obrat z ustrezno temperaturo in da je hladilna veriga v celoti upoštevana.

| 6. | V členu 4(1) se besedilo: | „natrijev klorid = 2,5 kg |
| --- | --- | --- |

6.

V členu 4(1) se besedilo:

„natrijev klorid = 2,5 kg

| | kalijev nitrat = 150 delcev na milijon |
| --- | --- |

kalijev nitrat = 150 delcev na milijon

| | grobo mleti poper = 25–30 g |
| --- | --- |

grobo mleti poper = 25–30 g

sestava začimb:

| | mleti cimet = 10–15 g |
| --- | --- |

mleti cimet = 10–15 g

| | nageljnove žbice = 20–25 g |
| --- | --- |

nageljnove žbice = 20–25 g

| | lovorova semena = 10 g |
| --- | --- |

lovorova semena = 10 g

| | mleti muškatni orešček = 7–8 g |
| --- | --- |

mleti muškatni orešček = 7–8 g

Opomba: ODMERKI ZA CENT SVEŽEGA MESA.“

nadomesti z besedilom:

„Odmerki za 100 kg svežega mesa

| | natrijev klorid = najmanj 1,5 kg do največ 3,5 kg |
| --- | --- |

natrijev klorid = najmanj 1,5 kg do največ 3,5 kg

| | natrijev in/ali kalijev nitrat = največ 15 g |
| --- | --- |

natrijev in/ali kalijev nitrat = največ 15 g

| | celi in/ali grobo mleti črni in/ali beli poper = najmanj 15 g do največ 30 g |
| --- | --- |

celi in/ali grobo mleti črni in/ali beli poper = najmanj 15 g do največ 30 g

sestava začimb:

| | mleti cimet = največ 15 g |
| --- | --- |

mleti cimet = največ 15 g

| | nageljnove žbice = največ 25 g |
| --- | --- |

nageljnove žbice = največ 25 g

| | lovor = največ 10 g |
| --- | --- |

lovor = največ 10 g

| | mleti muškatni orešček = največ 10 g.“ |
| --- | --- |

mleti muškatni orešček = največ 10 g.“

Kar zadeva dodajanje soli in naravnih dišav, so vnesene ali natančneje določene najmanjše in/ali največje količine posameznih sestavin, da bi vsakemu proizvajalcu omogočili, da si po svoje prikroji recept, ob tem pa mora vseeno upoštevati, da gre za tradicionalen proizvod.

| 7. | V členu 4(3) se besedilo:
  „Nasoljena vratovina počiva v hladilnici vsaj sedem dni, nato se ročno obdela z ‚gnetenjem‘ in ovije z opno prašičje poprsnice,“
  nadomesti z besedilom:
  „Nasoljena vratovina počiva v hladilnici vsaj sedem dni. V tem času se ročno obdela z ‚gnetenjem‘, pozneje pa ovije z opno prašičje poprsnice.“
  Ta prilagoditev je potrebna zaradi jasnejše opredelitve zaporedja postopkov, ki se opravijo na vratovini. Natančneje je pojasnjeno, da se vratovina ročno gnete med počivanjem v hladilnici, šele nato pa se ovije z opno prašičje poprsnice. |
| --- | --- |

7.

V členu 4(3) se besedilo:

„Nasoljena vratovina počiva v hladilnici vsaj sedem dni, nato se ročno obdela z ‚gnetenjem‘ in ovije z opno prašičje poprsnice,“

nadomesti z besedilom:

„Nasoljena vratovina počiva v hladilnici vsaj sedem dni. V tem času se ročno obdela z ‚gnetenjem‘, pozneje pa ovije z opno prašičje poprsnice.“

Ta prilagoditev je potrebna zaradi jasnejše opredelitve zaporedja postopkov, ki se opravijo na vratovini. Natančneje je pojasnjeno, da se vratovina ročno gnete med počivanjem v hladilnici, šele nato pa se ovije z opno prašičje poprsnice.

| 8. | V členu 4(5) se besedilo:
  „Postopek sušenja, ki sledi, poteka v ustreznih sušilnicah z nadzorovanimi razmerami s temperaturo, ki se giblje od 17 °C do 20 °C, 75–80-odstotno vlažnostjo in prezračevanjem s tokom zraka od 1 do 7 m/s. Postopek traja najmanj sedem dni oziroma do pojava značilnega ‚,cvetenja‘, ki da odtenek značilne rdečkaste barve,“
  nadomesti z besedilom:
  „Postopek sušenja, ki sledi, poteka v ustreznih sušilnicah z nadzorovanimi razmerami s temperaturo, ki se giblje od 15 °C do 25 °C, in 40–90-odstotno vlažnostjo v prostoru s prezračevanjem. Postopek traja najmanj sedem dni oziroma do pojava značilnega ‚cvetenja‘, ki da odtenek značilne rdečkaste barve.“
  Namen te spremembe je odpraviti nedoslednost v proizvodni specifikaciji, v kateri so bile določene omejene vrednosti vlažnosti in temperature, saj so bile mišljene povprečne vrednosti. Zaradi potrebe proizvajalcev po določitvi natančnejših postopkov v proizvodni specifikaciji je bilo treba popraviti mejne vrednosti vlažnosti in temperature, da bi lahko bolje nadzorovali potek zorenja. Dejansko mora vratovina v prvi fazi sušenja počasi izgubljati vlažnost, da se njena površina čezmerno ne izsuši, kar bi slabo vplivalo na naslednje postopke obdelave. Tako postopno sušenje ne bi bilo mogoče pri vlažnosti in temperaturi, predvidenih v prejšnji specifikaciji. S povečanjem razpona vlažnosti in temperature so torej natančno opredeljeni pogoji pridelave, zato se v njih kaže običajni potek postopkov, ki se uporablja že od nekdaj. Poleg tega se črta podatek o hitrosti toka prezračevanja, saj ni potreben, ampak zadošča opredelitev mejnih vrednosti temperature in vlažnosti; zato se navede le „prostor s prezračevanjem“. |
| --- | --- |

8.

V členu 4(5) se besedilo:

„Postopek sušenja, ki sledi, poteka v ustreznih sušilnicah z nadzorovanimi razmerami s temperaturo, ki se giblje od 17 °C do 20 °C, 75–80-odstotno vlažnostjo in prezračevanjem s tokom zraka od 1 do 7 m/s. Postopek traja najmanj sedem dni oziroma do pojava značilnega ‚,cvetenja‘, ki da odtenek značilne rdečkaste barve,“

nadomesti z besedilom:

„Postopek sušenja, ki sledi, poteka v ustreznih sušilnicah z nadzorovanimi razmerami s temperaturo, ki se giblje od 15 °C do 25 °C, in 40–90-odstotno vlažnostjo v prostoru s prezračevanjem. Postopek traja najmanj sedem dni oziroma do pojava značilnega ‚cvetenja‘, ki da odtenek značilne rdečkaste barve.“

Namen te spremembe je odpraviti nedoslednost v proizvodni specifikaciji, v kateri so bile določene omejene vrednosti vlažnosti in temperature, saj so bile mišljene povprečne vrednosti. Zaradi potrebe proizvajalcev po določitvi natančnejših postopkov v proizvodni specifikaciji je bilo treba popraviti mejne vrednosti vlažnosti in temperature, da bi lahko bolje nadzorovali potek zorenja. Dejansko mora vratovina v prvi fazi sušenja počasi izgubljati vlažnost, da se njena površina čezmerno ne izsuši, kar bi slabo vplivalo na naslednje postopke obdelave. Tako postopno sušenje ne bi bilo mogoče pri vlažnosti in temperaturi, predvidenih v prejšnji specifikaciji. S povečanjem razpona vlažnosti in temperature so torej natančno opredeljeni pogoji pridelave, zato se v njih kaže običajni potek postopkov, ki se uporablja že od nekdaj. Poleg tega se črta podatek o hitrosti toka prezračevanja, saj ni potreben, ampak zadošča opredelitev mejnih vrednosti temperature in vlažnosti; zato se navede le „prostor s prezračevanjem“.

| 9. | V členu 5(1) se besedilo:
  „Vratovina zori v prostorih s temperaturo med 10 in 14 °C ter 70–80-odstotno relativno vlažnostjo,“
  nadomesti z besedilom:
  „Vratovina zori v prostorih s temperaturo med 10 in 20 °C ter 70–90-odstotno relativno vlažnostjo.“
  Predlagana sprememba je posledica potrebe proizvajalcev po boljšem nadzoru nad zorenjem. Zato se predlaga povečanje razpona vrednosti temperature in vlažnosti, tako da se vpišejo vrednosti, ki niso bile upoštevane pri sestavi prvega dokumenta. V mejnih vrednostih, kot so zapisane zdaj, se upoštevajo tudi podnebne spremembe v pokrajini Piacenza, ki vplivajo na okoljske razmere v naravnih kleteh, v katerih zori vratovina. |
| --- | --- |

9.

V členu 5(1) se besedilo:

„Vratovina zori v prostorih s temperaturo med 10 in 14 °C ter 70–80-odstotno relativno vlažnostjo,“

nadomesti z besedilom:

„Vratovina zori v prostorih s temperaturo med 10 in 20 °C ter 70–90-odstotno relativno vlažnostjo.“

Predlagana sprememba je posledica potrebe proizvajalcev po boljšem nadzoru nad zorenjem. Zato se predlaga povečanje razpona vrednosti temperature in vlažnosti, tako da se vpišejo vrednosti, ki niso bile upoštevane pri sestavi prvega dokumenta. V mejnih vrednostih, kot so zapisane zdaj, se upoštevajo tudi podnebne spremembe v pokrajini Piacenza, ki vplivajo na okoljske razmere v naravnih kleteh, v katerih zori vratovina.

| 10. | V členu 6(1) se besedilo:
  „ ‚Coppa Piacentina‘ mora imeti ob dajanju v promet naslednje organoleptične, kemične in fizikalno-kemične ter mikrobiološke lastnosti:“
  nadomesti z besedilom:
  „ ‚Coppa Piacentina‘ mora imeti ob dajanju v promet naslednje organoleptične in fizikalno-kemične lastnosti:“
  S to spremembo se črtata izraz „mikrobiološke lastnosti“ iz razlogov, navedenih v opombi 12, in izraz „kemične lastnosti“, ki je odveč, saj je zajet v zvezi „fizikalno-kemične lastnosti“. |
| --- | --- |

10.

V členu 6(1) se besedilo:

„ ‚Coppa Piacentina‘ mora imeti ob dajanju v promet naslednje organoleptične, kemične in fizikalno-kemične ter mikrobiološke lastnosti:“

nadomesti z besedilom:

„ ‚Coppa Piacentina‘ mora imeti ob dajanju v promet naslednje organoleptične in fizikalno-kemične lastnosti:“

S to spremembo se črtata izraz „mikrobiološke lastnosti“ iz razlogov, navedenih v opombi 12, in izraz „kemične lastnosti“, ki je odveč, saj je zajet v zvezi „fizikalno-kemične lastnosti“.

| 11. | V členu 6(1)(2) se besedilo:
  „Zunanji videz: valjaste oblike, na koncih rahlo stanjšan [...]“
  nadomesti z besedilom:
  „Zunanji videz: valjaste oblike, na koncu rahlo stanjšan [...]; masa: ni manjša od 1,5 kg; [...]“
  S to spremembo se vnaša popravek redakcijske napake, saj je tradicionalni proizvod stanjšan le na enem koncu, ne na obeh. Poleg tega je dodana najmanjša masa končnega proizvoda: najmanj 1,5 kg, da bi dodatno opredelili proizvod. |
| --- | --- |

11.

V členu 6(1)(2) se besedilo:

„Zunanji videz: valjaste oblike, na koncih rahlo stanjšan [...]“

nadomesti z besedilom:

„Zunanji videz: valjaste oblike, na koncu rahlo stanjšan [...]; masa: ni manjša od 1,5 kg; [...]“

S to spremembo se vnaša popravek redakcijske napake, saj je tradicionalni proizvod stanjšan le na enem koncu, ne na obeh. Poleg tega je dodana najmanjša masa končnega proizvoda: najmanj 1,5 kg, da bi dodatno opredelili proizvod.

| 12. | V členu 6(1) se črta pododstavek 3, ki sledi:
  MIKROBIOLOŠKE LASTNOSTI







  Skupno število mikrobov | = 1,3107 | 1,8108 |
| --- | --- | --- | --- |
| Mikrokoki | = 1,2105 | 6,0107 |
| Koagulaza pozitivni stafilokoki | < 30 | < 30 |
| Mlečne bakterije | = 30 | 270 |
| Enterobakterije | < 3 | < 3 |
| Salmonele v 25 g | = odsotno (povprečni vzorec) |

12.

V členu 6(1) se črta pododstavek 3, ki sledi:

MIKROBIOLOŠKE LASTNOSTI

Skupno število mikrobov

= 1,3107

1,8108

Mikrokoki

= 1,2105

6,0107

Koagulaza pozitivni stafilokoki

< 30

< 30

Mlečne bakterije

= 30

270

Enterobakterije

< 3

< 3

Salmonele v 25 g

= odsotno (povprečni vzorec)

Mikrobiološke lastnosti se črtajo, saj njihov opis ni potreben, ker so zadevni parametri in omejitve v vsakem primeru predpisani z veljavnimi sanitarnimi standardi.

| 13. | V členu 6(1)(4) se besedilo:
  „FIZIKALNO-KEMIČNE LASTNOSTI:







  Vlažnost (%) | = 34,84 | 38,47 |
| --- | --- | --- | --- |
| Beljakovine (N × 6,25) (%) | = 25,65 | 25,74 |
| Maščoba (%) | = 31,86 | 28,70 |
| Neorganski ostanki (%) | = 7,21 | 6,98 |
| Laktoza (encimatska metoda) (%) | = 0,13 | 0,03 |
| Glukoza (encimatska metoda) (%) | = 0,13 | 0,7 |
| Fruktoza (encimatska metoda) (%) | = 0,03 | odsotno |
| Saharoza (encimatska metoda) (%) | = 0,04 | odsotno |
| Holesterol, mg/100 g | = 5,90 | — |
| pH | = 5,90 | 5,92“ |

13.

V členu 6(1)(4) se besedilo:

„FIZIKALNO-KEMIČNE LASTNOSTI:

Vlažnost (%)

= 34,84

38,47

Beljakovine (N × 6,25) (%)

= 25,65

25,74

Maščoba (%)

= 31,86

28,70

Neorganski ostanki (%)

= 7,21

6,98

Laktoza (encimatska metoda) (%)

= 0,13

0,03

Glukoza (encimatska metoda) (%)

= 0,13

0,7

Fruktoza (encimatska metoda) (%)

= 0,03

odsotno

Saharoza (encimatska metoda) (%)

= 0,04

odsotno

Holesterol, mg/100 g

= 5,90

—

pH

= 5,90

5,92“

nadomesti z besedilom:

„FIZIKALNO-KEMIČNE LASTNOSTI

| | NAJMANJ | NAJVEČ |
| --- | --- | --- |
| Vlažnost (%) | = 27 | 43 |
| Beljakovine (N × 6,25) (%) | = 19 | 34 |
| Maščobe (%) | = 19 | 43 |
| Neorganski ostanki (%) | = 4 | 7,5 |
| pH | = 5,5 | 6,5“ |

NAJMANJ

NAJVEČ

Vlažnost (%)

= 27

43

Beljakovine (N × 6,25) (%)

= 19

34

Maščobe (%)

= 19

43

Neorganski ostanki (%)

= 4

7,5

pH

= 5,5

6,5“

Sprememba fizikalno-kemičnih lastnosti je potrebna zaradi odprave nekaterih napak v prejšnji specifikaciji in zadostitve zahtevi proizvajalcev, naj se natančneje opišejo lastnosti proizvoda „Coppa Piacentina“. Zlasti so bile znova obravnavane mejne vrednosti vlažnosti, vsebnosti beljakovin, maščob, neorganskih ostankov in pH, s katerimi se prej niso kazale značilnosti zorenega proizvoda. To so namreč spremenljivke, ki se nanašajo na čas zorenja, saj „Coppa Piacentina“ zori tudi dlje od najkrajšega obdobja, ki je določeno v proizvodni specifikaciji (šest mesecev), zato je jasno, da se s podaljševanjem zorenja spreminjajo tudi fizikalno-kemične lastnosti. Poleg tega so se črtali parametri v zvezi z laktozo, glukozo, fruktozo, saharozo in holesterolom, saj niso nujni za določitev ustreznosti proizvoda.

| 14. | V členu 7 se besedilo:
  „Brez poseganja v pristojnosti uradnega veterinarja gospodarstva, ki so dodeljene z zakonom – ki v smislu poglavja IV ‚Nadzor nad proizvodnjo‘ zakonodajnega odloka št. 537 z dne 30. decembra 1992, ugotovi in na podlagi ustreznega pregleda preveri, ali mesni proizvodi izpolnjujejo merila proizvodnje, ki jih je določil proizvajalec in zlasti, ali sestava resnično ustreza označbam na etiketi - in ki je za to pooblaščen na podlagi Uredbe (EGS) št. 2081/92,“
  nadomesti z besedilom:
  „Uporabo določb te proizvodne specifikacije nadzoruje zasebni subjekt, odobren v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006.“
  Sprememba v zvezi z nadzorom je potrebna, ker so bile določbe člena 7 prejšnje proizvodne specifikacije v nasprotju s členom 10 Uredbe (ES) št. 510/2006 in izvedbenimi pravili. |
| --- | --- |

14.

V členu 7 se besedilo:

„Brez poseganja v pristojnosti uradnega veterinarja gospodarstva, ki so dodeljene z zakonom – ki v smislu poglavja IV ‚Nadzor nad proizvodnjo‘ zakonodajnega odloka št. 537 z dne 30. decembra 1992, ugotovi in na podlagi ustreznega pregleda preveri, ali mesni proizvodi izpolnjujejo merila proizvodnje, ki jih je določil proizvajalec in zlasti, ali sestava resnično ustreza označbam na etiketi - in ki je za to pooblaščen na podlagi Uredbe (EGS) št. 2081/92,“

nadomesti z besedilom:

„Uporabo določb te proizvodne specifikacije nadzoruje zasebni subjekt, odobren v skladu s členom 10 Uredbe (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006.“

Sprememba v zvezi z nadzorom je potrebna, ker so bile določbe člena 7 prejšnje proizvodne specifikacije v nasprotju s členom 10 Uredbe (ES) št. 510/2006 in izvedbenimi pravili.

| 15. | V členu 8(1) se besedilo:
  „Denominazione di Origine Controllata“ (kontrolirana označba porekla)
  nadomesti z besedilom:
  „Denominazione di Origine Protetta“ (zaščitena označba porekla).
  Prejšnja navedba „Denominazione di Origine Controllata“ je bila napačna, zato jo je treba nadomestiti z navedbo „Denominazione di Origine Protetta“. |
| --- | --- |

15.

V členu 8(1) se besedilo:

„Denominazione di Origine Controllata“ (kontrolirana označba porekla)

nadomesti z besedilom:

„Denominazione di Origine Protetta“ (zaščitena označba porekla).

Prejšnja navedba „Denominazione di Origine Controllata“ je bila napačna, zato jo je treba nadomestiti z navedbo „Denominazione di Origine Protetta“.

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) Št. 510/2006

„COPPA PIACENTINA“

ES št.: IT-PDO-0117-1498-31.10.2001

ZOP ( X ) ZGO ( )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali |
| --- | --- |
| Naslov: | Via XX Settembre 20 |
| 00187 Roma RM |
| ITALIA |

Naziv:

Ministero delle politiche agricole alimentari e forestali

Naslov:

Via XX Settembre 20

00187 Roma RM

ITALIA

Tel.

+39 064819968

Faks

+39 0642013126

E-naslov:

saco7@politicheagricole.it

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Consorzio della Coppa Piacentina, del Salame Piacentino, della Pancetta Piacentina a Denominazione di Origine Protetta |
| --- | --- |
| Naslov: | Via Colombo 35 |
| 23122 Piacenza PC |
| ITALIA |

Naziv:

Consorzio della Coppa Piacentina, del Salame Piacentino, della Pancetta Piacentina a Denominazione di Origine Protetta

Naslov:

Via Colombo 35

23122 Piacenza PC

ITALIA

Tel.

+39 0523591260

Faks

+39 0523608714

E-naslov:

salumi.piacentini@libero.it

Sestava:

Proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.2 – | Mesni proizvodi |
| --- | --- |

Skupina 1.2 –

Mesni proizvodi

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Ime:

„Coppa Piacentina“

4.2   Opis:

„Coppa Piacentina“ je soljen in naravno zoren proizvod iz svinjskega mesa, ovitega z opno prašičje poprsnice, ki se uživa surov. Pripravi se iz mišic zgornjega vratnega predela. Končni proizvod je valjaste oblike, ob koncih rahlo stanjšan, čvrste teksture, ni prožen, ob prerezu je rezina homogena, rdeče barve, prepredena z rožnato belo na marmoriranih mestih.

Za izdelavo se uporabljajo sveža svinjska stegna živali, skotenih, vzrejenih in zaklanih v deželah Emilija-Romanja in Lombardija.

4.3   Geografsko območje:

Območje proizvodnje „Coppa Piacentina“ vključuje celotno pokrajino Piacenza, vendar je zaradi posebnih podnebnih razmer omejeno na območja do nadmorske višine 900 metrov.

4.4   Dokazilo o poreklu:

Vsaka stopnja proizvodnega postopka se spremlja, za vsako pa se vodijo tudi vhodni in izhodni proizvodi. S tem in z vpisom rejcev, klavcev, proizvajalcev ter zorilnic v registre, ki so predvideni v ta namen in jih vodi nadzorni organ, ter s pravočasno prijavo proizvedenih količin nadzornemu organu se zagotovi sledljivost proizvoda. Nadzorni organ spremlja vse fizične in pravne osebe, vpisane v zadevne registre.

4.5   Metoda pridobivanja:

Proizvodnja „Coppa Piacentina“ vključuje naslednje faze: suho soljenje, gnetenje, ovitje z opno prašičje poprsnice, prevezava, sušenje in zorenje.

4.6   Povezava:

Lastnosti, potrebne za proizvodnjo „Coppa Piacentina“, so odvisne od okoljskih razmer ter naravnih in človeških dejavnikov. Zlasti razvoj značilnosti surovine je tesno povezan s širšim območjem oskrbe iz točke 4.2., medtem ko je proizvodnja „Coppa Piacentina“ utemeljena na ožje opredeljenem območju iz točke 4.3. Na območju oskrbe je razvoj zootehnike povezan z veliko razširjenostjo pridelovanja žita in sistemov predelave posebej specializirane sirarske industrije, zaradi katerih se je proizvodnja usmerila v lokalno prašičerejo. Proizvodnja „Coppa Piacentina“ na omejenem območju je utemeljena z razmerami, ki prevladujejo na ožje opredeljenem geografskem območju iz točke 4.3. Okoljski dejavniki so tesno povezani z značilnostmi območja proizvodnje, na katerem prevladujejo hladne doline, bogate z vodo, in gozdnati griči, ki odločilno vplivajo na podnebje in značilnosti končnega proizvoda.

Sklop „surovina – proizvod – označba“ je povezan s posebnim družbeno-gospodarskim razvojem na zadevnem območju, ki mu daje edinstvene značilnosti.

4.7   Nadzorni organ:

| Naziv: | E.CE.PA. — Ente Certificazione Prodotti Agroalimentari |
| --- | --- |
| Naslov: | Strada dell’Anselma 5 |
| 23122 Piacenza PC |
| ITALIA |

Naziv:

E.CE.PA. — Ente Certificazione Prodotti Agroalimentari

Naslov:

Strada dell’Anselma 5

23122 Piacenza PC

ITALIA

Tel.

+39 0523609662

Faks

+39 0523644447

E-naslov:

amministrazione@ecepa.it

4.8   Označevanje:

Ime „Coppa Piacentina“ mora biti na etiketi razločno navedeno z neizbrisljivimi črkami in se mora jasno razlikovati od drugih napisov na etiketi. Imenu mora takoj slediti navedba „Denominazione di Origine Protetta“.

Prepovedano je dodajanje kakršnih koli označb – vključno s pridevniki: „tipo, gusto, uso, selezionato, scelto“ in podobnimi – razen tistih, ki so izrecno določene.

Dovoljena pa je uporaba navedb, ki se nanašajo na nazive ali imena podjetij ali zasebne blagovne znamke, pod pogojem, da ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo kupcev, in morebitna navedba imena prašičjih farm, s katerih izvira proizvod.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---