# Euroopa Liidu C 12/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2011.012.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 12 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide15. jaanuar 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2011.012.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 12

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide15. jaanuar 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 012/01 | Komisjoni teatis – Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 3 rakendamine | 1 |
| | Euroopa Keskpank |
| 2011/C 012/02 | Leping, 31. detsember 2010, Eesti Panga ja Euroopa Keskpanga vahel, mis käsitleb Euroopa Keskpanga poolt Eesti Panga krediteerimist nõudega Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 30.3 alusel | 6 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2011/C 012/01

Komisjoni teatis – Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 3 rakendamine

1

Euroopa Keskpank

2011/C 012/02

Leping, 31. detsember 2010, Eesti Panga ja Euroopa Keskpanga vahel, mis käsitleb Euroopa Keskpanga poolt Eesti Panga krediteerimist nõudega Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 30.3 alusel

6

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2011/C 012/03 | Euro vahetuskurss | 8 |
| 2011/C 012/04 | Euroopa Komisjoni presidendi otsus, 10. jaanuar 2011, teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma liikmete nimetamise kohta neljandaks ametiajaks | 9 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2011/C 012/05 | 2011. aasta riigipühad | 10 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2011/C 012/03

Euro vahetuskurss

8

2011/C 012/04

Euroopa Komisjoni presidendi otsus, 10. jaanuar 2011, teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma liikmete nimetamise kohta neljandaks ametiajaks

9

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2011/C 012/05

2011. aasta riigipühad

10

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 15.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 12/1

---

Komisjoni teatis – Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõike 3 rakendamine

2011/C 12/01

I.   SISSEJUHATUS

| 1. | Võimalus määrata liikmesriigile kohtuotsuse täitmata jätmise eest rahaline karistus sätestati Maastrichti lepingus, millega muudeti sel eesmärgil Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklit 171 (millest on saanud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 228) ja Euroopa Aatomiühenduse asutamislepingu artiklit 143 (1). Komisjon võttis 13. detsembril 2005 vastu teatise, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 228 kohaldamist (2) ja millega asendati 1996. (3) ja 1997. (4) aasta teatis. |
| --- | --- |

1.

Võimalus määrata liikmesriigile kohtuotsuse täitmata jätmise eest rahaline karistus sätestati Maastrichti lepingus, millega muudeti sel eesmärgil Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklit 171 (millest on saanud Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 228) ja Euroopa Aatomiühenduse asutamislepingu artiklit 143 (1). Komisjon võttis 13. detsembril 2005 vastu teatise, mis käsitleb Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 228 kohaldamist (2) ja millega asendati 1996. (3) ja 1997. (4) aasta teatis.

| 2. | Lissaboni lepinguga muudeti Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 228, millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 260, et senist süsteemi kahes aspektis tõhustada. |
| --- | --- |

2.

Lissaboni lepinguga muudeti Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 228, millest on saanud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 260, et senist süsteemi kahes aspektis tõhustada.

| 3. | Artikli 260 lõikes 2 (endine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 228 lõige 2) sätestatud menetlusega seoses kaotati Lissaboni lepinguga nõue esitada kohtueelse menetluse etapis põhjendatud arvamus. Alates Lissaboni lepingu jõustumisest peab komisjon, kui ta leiab, et liikmesriik ei ole Euroopa Liidu Kohtu otsust nõuetekohaselt täitnud, läbima ainult ühe kohtueelse menetluse etapi, nimelt saatma märgukirja, milles ta kutsub liikmesriiki üles esitama oma märkused (5). Kui komisjon ei ole liikmesriigi märkustega rahul või liikmesriik ei vasta, võib komisjon artikli 260 lõike 2 alusel asja otse kohtusse anda. See kiirendab artikli 260 lõikes 2 sätestatud menetlust, sest 2005. aasta teatises ettenähtud keskmine menetluse kestus lüheneb automaatselt 8–18 kuule (6). Nimetatud ligikaudne kestus ei välista võimalust, et erandjuhul võivad erilised asjaolud õigustada pikema kestusega menetlust. Ja vastupidi: see ei takista komisjonil taotleda, et liikmesriigid võtaksid asjaomased meetmed võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

3.

Artikli 260 lõikes 2 (endine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 228 lõige 2) sätestatud menetlusega seoses kaotati Lissaboni lepinguga nõue esitada kohtueelse menetluse etapis põhjendatud arvamus. Alates Lissaboni lepingu jõustumisest peab komisjon, kui ta leiab, et liikmesriik ei ole Euroopa Liidu Kohtu otsust nõuetekohaselt täitnud, läbima ainult ühe kohtueelse menetluse etapi, nimelt saatma märgukirja, milles ta kutsub liikmesriiki üles esitama oma märkused (5). Kui komisjon ei ole liikmesriigi märkustega rahul või liikmesriik ei vasta, võib komisjon artikli 260 lõike 2 alusel asja otse kohtusse anda. See kiirendab artikli 260 lõikes 2 sätestatud menetlust, sest 2005. aasta teatises ettenähtud keskmine menetluse kestus lüheneb automaatselt 8–18 kuule (6). Nimetatud ligikaudne kestus ei välista võimalust, et erandjuhul võivad erilised asjaolud õigustada pikema kestusega menetlust. Ja vastupidi: see ei takista komisjonil taotleda, et liikmesriigid võtaksid asjaomased meetmed võimalikult kiiresti.

| 4. | Muus osas vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõige 2 täielikult endisele Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 228. Komisjoni 2005. aasta teatis on seetõttu täielikult kohaldatav nende menetluste suhtes, mida reguleeritakse artikli 260 lõikega 2, sest põhjendatud arvamuse esitamise nõude kaotamise tõttu ei olnud vaja teatises muudatusi teha. |
| --- | --- |

4.

Muus osas vastab Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 260 lõige 2 täielikult endisele Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 228. Komisjoni 2005. aasta teatis on seetõttu täielikult kohaldatav nende menetluste suhtes, mida reguleeritakse artikli 260 lõikega 2, sest põhjendatud arvamuse esitamise nõude kaotamise tõttu ei olnud vaja teatises muudatusi teha.

| 5. | Teine ja olulisem Lissaboni lepingust tulenev uuendus puudutab artiklit 260, lisatud lõiget 3, mis kõlab järgmiselt:






  „— | Kui komisjon esitab artikli 258 alusel hagi kohtusse põhjendusega, et asjassepuutuv liikmesriik ei ole täitnud seadusandliku menetluse kohaselt vastuvõetud direktiivi ülevõtmise meetmetest teatamise kohustust, võib ta juhul, kui peab seda sobivaks, näidata ära põhisumma või karistusmakse suuruse, mida ta peab asjaoludele vastavaks ja mille asjassepuutuv liikmesriik peab tasuma. |
| --- | --- | --- |

5.

Teine ja olulisem Lissaboni lepingust tulenev uuendus puudutab artiklit 260, lisatud lõiget 3, mis kõlab järgmiselt:

„—

Kui komisjon esitab artikli 258 alusel hagi kohtusse põhjendusega, et asjassepuutuv liikmesriik ei ole täitnud seadusandliku menetluse kohaselt vastuvõetud direktiivi ülevõtmise meetmetest teatamise kohustust, võib ta juhul, kui peab seda sobivaks, näidata ära põhisumma või karistusmakse suuruse, mida ta peab asjaoludele vastavaks ja mille asjassepuutuv liikmesriik peab tasuma.

| — | Kui kohus tuvastab rikkumise, võib ta asjassepuutuvale liikmesriigile määrata põhisumma või karistusmakse, mis ei ületa komisjoni määratud summat. Maksekohustus jõustub kohtuotsuses ettenähtud kuupäeval.” |
| --- | --- |

—

Kui kohus tuvastab rikkumise, võib ta asjassepuutuvale liikmesriigile määrata põhisumma või karistusmakse, mis ei ületa komisjoni määratud summat. Maksekohustus jõustub kohtuotsuses ettenähtud kuupäeval.”

| 6. | Kõnealuse lõikega luuakse täiesti uus vahend. Kui komisjon esitab artikli 258 (endine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 226) alusel kohtusse hagi kohustuste täitmata jätmise asjas, võib ta samal ajal teha kohtule ettepaneku määrata põhisumma või karistusmakse samas otsuses kui see, milles tõdetakse, et liikmesriik ei ole täitnud seadusandliku menetluse kohaselt vastuvõetud direktiivi ülevõtmise meetmetest teatamise kohustust. |
| --- | --- |

6.

Kõnealuse lõikega luuakse täiesti uus vahend. Kui komisjon esitab artikli 258 (endine Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 226) alusel kohtusse hagi kohustuste täitmata jätmise asjas, võib ta samal ajal teha kohtule ettepaneku määrata põhisumma või karistusmakse samas otsuses kui see, milles tõdetakse, et liikmesriik ei ole täitnud seadusandliku menetluse kohaselt vastuvõetud direktiivi ülevõtmise meetmetest teatamise kohustust.

| 7. | Uuenduse eesmärk on innustada liikmesriike võtma direktiive üle seadusandja kindlaksmääratud tähtaja jooksul ja tagada seeläbi Euroopa Liidu õiguse tõhusus. Seega arvestatakse Lissaboni lepingus, et direktiivide õigel ajal ülevõtmine liikmesriikide poolt on ülimalt oluline. Küsimus ei ole üksnes Euroopa Liidu õigusega seotud üldiste huvide kaitses, mille puhul ei ole hilinemine lubatud, vaid eelkõige just Euroopa kodanike kaitses, sest ka nende õigused tulenevad kõnealusest õigusest. Kui õigusaktide jõustamiseks kulub liikmesriikides aastaid, kannatab ju kokkuvõttes kogu Euroopa Liidu õigustiku usaldusväärsus. |
| --- | --- |

7.

Uuenduse eesmärk on innustada liikmesriike võtma direktiive üle seadusandja kindlaksmääratud tähtaja jooksul ja tagada seeläbi Euroopa Liidu õiguse tõhusus. Seega arvestatakse Lissaboni lepingus, et direktiivide õigel ajal ülevõtmine liikmesriikide poolt on ülimalt oluline. Küsimus ei ole üksnes Euroopa Liidu õigusega seotud üldiste huvide kaitses, mille puhul ei ole hilinemine lubatud, vaid eelkõige just Euroopa kodanike kaitses, sest ka nende õigused tulenevad kõnealusest õigusest. Kui õigusaktide jõustamiseks kulub liikmesriikides aastaid, kannatab ju kokkuvõttes kogu Euroopa Liidu õigustiku usaldusväärsus.

| 8. | Käesolevas teatises selgitab komisjon, kuidas ta kavatseb Lissaboni lepinguga ettenähtud uut sätet rakendada. |
| --- | --- |

8.

Käesolevas teatises selgitab komisjon, kuidas ta kavatseb Lissaboni lepinguga ettenähtud uut sätet rakendada.

| 9. | Artiklile 260 lisatud lõikest 3 tulenevalt on komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal otsustav roll: tal on õigus anda asi artikli 258 alusel kohtusse ja ühtlasi nõuda artikli 260 lõike 3 kohaselt, et liikmesriik peab tasuma kindlaksmääratud põhisumma ja/või karistusmakse. Sellisel juhul ja vastupidiselt artikli 260 lõikes 2 sätestatud menetlusele määrab karistuse kohus ja see ei ületa komisjoni määratud summat. |
| --- | --- |

9.

Artiklile 260 lisatud lõikest 3 tulenevalt on komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal otsustav roll: tal on õigus anda asi artikli 258 alusel kohtusse ja ühtlasi nõuda artikli 260 lõike 3 kohaselt, et liikmesriik peab tasuma kindlaksmääratud põhisumma ja/või karistusmakse. Sellisel juhul ja vastupidiselt artikli 260 lõikes 2 sätestatud menetlusele määrab karistuse kohus ja see ei ületa komisjoni määratud summat.

| 10. | Võttes arvesse edaspidi nimetatud põhimõtete ja üldkriteeriumide kohaldamist üksikjuhtumite suhtes ning Euroopa Liidu Kohtu praktikat, arendab komisjon käesoleva teatise kohast poliitikat edasi. Kuna rahalise karistuse määramisel tuleb alati lähtuda konkreetsetest asjaoludest, jätab komisjon oma diskretsiooniõiguse raames endale võimaluse kalduda nendest üldkriteeriumidest kõrvale erijuhtudel, kui ta seda õigustatuks peab, põhjendades oma otsust. |
| --- | --- |

10.

Võttes arvesse edaspidi nimetatud põhimõtete ja üldkriteeriumide kohaldamist üksikjuhtumite suhtes ning Euroopa Liidu Kohtu praktikat, arendab komisjon käesoleva teatise kohast poliitikat edasi. Kuna rahalise karistuse määramisel tuleb alati lähtuda konkreetsetest asjaoludest, jätab komisjon oma diskretsiooniõiguse raames endale võimaluse kalduda nendest üldkriteeriumidest kõrvale erijuhtudel, kui ta seda õigustatuks peab, põhjendades oma otsust.

| 11. | Artikli 260 lõige 3 on uuenduslik vahend, mida alusleping pakub selleks, et leida tõhus lahendus endiselt muret tekitavale ja laialt levinud probleemile, milleks on direktiivide hilinenud ülevõtmine. Iga-aastases aruandes Euroopa Liidu õiguse kohaldamise kohta annab komisjon põhjaliku ülevaate sellest, kuidas liikmesriikidel on direktiivide õigel ajal ülevõtmine edenenud, tuginedes oma käsutuses olevale statistikale. Kui ei selgu märkimisväärset paranemist, muudab komisjon oma seisukohta ja vaatab teatisega ettenähtud poliitika läbi. |
| --- | --- |

11.

Artikli 260 lõige 3 on uuenduslik vahend, mida alusleping pakub selleks, et leida tõhus lahendus endiselt muret tekitavale ja laialt levinud probleemile, milleks on direktiivide hilinenud ülevõtmine. Iga-aastases aruandes Euroopa Liidu õiguse kohaldamise kohta annab komisjon põhjaliku ülevaate sellest, kuidas liikmesriikidel on direktiivide õigel ajal ülevõtmine edenenud, tuginedes oma käsutuses olevale statistikale. Kui ei selgu märkimisväärset paranemist, muudab komisjon oma seisukohta ja vaatab teatisega ettenähtud poliitika läbi.

II.   ÜLDPÕHIMÕTTED

| 12. | Kõigepealt meenutab komisjon kolme üldpõhimõtet, millest tuleb artikli 260 lõike 3 rakendamisel juhinduda samamoodi nagu sama artikli lõike 2 rakendamisel. |
| --- | --- |

12.

Kõigepealt meenutab komisjon kolme üldpõhimõtet, millest tuleb artikli 260 lõike 3 rakendamisel juhinduda samamoodi nagu sama artikli lõike 2 rakendamisel.

| 13. | Esiteks tuleb karistuse määramisel lähtuda selle eesmärgist, milleks on tagada Euroopa Liidu õiguse õigeaegne ülevõtmine ja ära hoida seda liiki rikkumiste kordumine. Komisjon leiab, et karistuse määramine peab rajanema kolmel põhikriteeriumil:






  — | rikkumise raskus; |
| --- | --- | --- |

13.

Esiteks tuleb karistuse määramisel lähtuda selle eesmärgist, milleks on tagada Euroopa Liidu õiguse õigeaegne ülevõtmine ja ära hoida seda liiki rikkumiste kordumine. Komisjon leiab, et karistuse määramine peab rajanema kolmel põhikriteeriumil:

—

rikkumise raskus;

| — | rikkumise kestus; |
| --- | --- |

—

rikkumise kestus;

| — | vajadus tagada karistuse hoiatav mõju, et rikkumine ei korduks. |
| --- | --- |

—

vajadus tagada karistuse hoiatav mõju, et rikkumine ei korduks.

| 14. | Teiseks karistused, mille kohta komisjon Euroopa Liidu Kohtule ettepaneku teeb, peavad olema liikmesriikide jaoks prognoositavad ja arvutatud sellise meetodi alusel, kus on korraga arvesse võetud nii proportsionaalsuse kui ka liikmesriikide võrdse kohtlemise põhimõtet. Ka peab meetod olema selge ja ühtne, sest komisjonil tuleb määratud summa suurust kohtule põhjendada. |
| --- | --- |

14.

Teiseks karistused, mille kohta komisjon Euroopa Liidu Kohtule ettepaneku teeb, peavad olema liikmesriikide jaoks prognoositavad ja arvutatud sellise meetodi alusel, kus on korraga arvesse võetud nii proportsionaalsuse kui ka liikmesriikide võrdse kohtlemise põhimõtet. Ka peab meetod olema selge ja ühtne, sest komisjonil tuleb määratud summa suurust kohtule põhjendada.

| 15. | Kolmandaks on karistuse tõhususe seisukohast oluline määrata sellised asjakohased summad, mis tagaksid hoiatava mõju. Pelgalt sümboolse suurusega karistuse määramine muudaks vahendi kasutuks ning läheks vastuollu eesmärgiga tagada direktiivide ülevõtmine ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

15.

Kolmandaks on karistuse tõhususe seisukohast oluline määrata sellised asjakohased summad, mis tagaksid hoiatava mõju. Pelgalt sümboolse suurusega karistuse määramine muudaks vahendi kasutuks ning läheks vastuollu eesmärgiga tagada direktiivide ülevõtmine ettenähtud tähtaja jooksul.

III.   UUE VAHENDI KASUTAMINE

| 16. | Kooskõlas artikli 260 lõikega 3 võib komisjon kasutada kõnealuse artikliga ettenähtud uut võimalust „juhul, kui [ta] peab seda sobivaks”. Seda sõnastust tuleb mõista nii, et komisjonil on selles küsimuses laialdane diskretsiooniõigus sarnaselt diskretsiooniõigusega otsustada, kas anda asi vastavalt artiklile 258 kohtusse või mitte – õigus, mis komisjonil on väljakujunenud kohtupraktika alusel. |
| --- | --- |

16.

Kooskõlas artikli 260 lõikega 3 võib komisjon kasutada kõnealuse artikliga ettenähtud uut võimalust „juhul, kui [ta] peab seda sobivaks”. Seda sõnastust tuleb mõista nii, et komisjonil on selles küsimuses laialdane diskretsiooniõigus sarnaselt diskretsiooniõigusega otsustada, kas anda asi vastavalt artiklile 258 kohtusse või mitte – õigus, mis komisjonil on väljakujunenud kohtupraktika alusel.

| 17. | Selle diskretsiooniõiguse raames peab komisjon asjakohaseks kasutada artikli 260 lõikega 3 ettenähtud vahendit põhimõtteliselt kõikide juhtumite korral, mille puhul ei ole täidetud sätet, mis käsitleb seadusandliku menetluse alusel vastuvõetud direktiivide ülevõtmist. Kohustus tagada, et liikmesriigid võtaksid direktiivid oma õigusesse üle ettenähtud tähtaja jooksul, kehtib ühtemoodi kõigi seadusandlike direktiivide kohta, sest põhimõtteliselt ei ole põhjust neid eristada. Komisjon ei välista siiski, et teatavatel erijuhtudel ei ole artikli 260 lõike 3 kohaste karistuste määramine asjakohane. |
| --- | --- |

17.

Selle diskretsiooniõiguse raames peab komisjon asjakohaseks kasutada artikli 260 lõikega 3 ettenähtud vahendit põhimõtteliselt kõikide juhtumite korral, mille puhul ei ole täidetud sätet, mis käsitleb seadusandliku menetluse alusel vastuvõetud direktiivide ülevõtmist. Kohustus tagada, et liikmesriigid võtaksid direktiivid oma õigusesse üle ettenähtud tähtaja jooksul, kehtib ühtemoodi kõigi seadusandlike direktiivide kohta, sest põhimõtteliselt ei ole põhjust neid eristada. Komisjon ei välista siiski, et teatavatel erijuhtudel ei ole artikli 260 lõike 3 kohaste karistuste määramine asjakohane.

| 18. | Artikli 260 lõiget 3 ei saa kasutada, kui tegemist on muude kui seadusandlike direktiivide ülevõtmata jätmisega. Sellisel juhul peab komisjon endiselt andma kõigepealt asja kohtusse artikli 258 alusel ja kui asjaomane liikmesriik kohtuotsust ei täida, andma asja teist korda kohtusse artikli 260 lõike 2 alusel. |
| --- | --- |

18.

Artikli 260 lõiget 3 ei saa kasutada, kui tegemist on muude kui seadusandlike direktiivide ülevõtmata jätmisega. Sellisel juhul peab komisjon endiselt andma kõigepealt asja kohtusse artikli 258 alusel ja kui asjaomane liikmesriik kohtuotsust ei täida, andma asja teist korda kohtusse artikli 260 lõike 2 alusel.

| 19. | Tuleb rõhutada, et artikli 260 lõikes 3 käsitletud kohustuse täitmata jätmine hõlmab nii juhtumeid, kus ülevõtmismeetmetest ei ole üldse teatatud, kui ka olukordi, kus ülevõtmismeetmetest on teatatud ainult osaliselt. Selline olukord võib tekkida juhul, kui teatatud ülevõtmismeetmed ei hõlma kogu liikmesriigi territooriumi või kui direktiivi teatava osa ülevõtmismeetmetest on teatatud puudulikult. Kui liikmesriik on esitanud kõik vajalikud selgitused selle kohta, et tema hinnangul on direktiiv täielikult üle võetud, võib komisjon otsustada, et liikmesriik ei ole jätnud ülevõtmismeetmetest teatamise kohustust täitmata, millest tulenevalt artikli 260 lõiget 3 ei kohaldata. Võimalikke vaidlusi, mis käsitlevad teatatud ülevõtmismeetmete või liikmesriigi õiguses kehtivate põhimõtete piisavust, käsitletakse artikli 258 alusel direktiivi nõuetekohast ülevõtmist käsitleva tavalise menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

19.

Tuleb rõhutada, et artikli 260 lõikes 3 käsitletud kohustuse täitmata jätmine hõlmab nii juhtumeid, kus ülevõtmismeetmetest ei ole üldse teatatud, kui ka olukordi, kus ülevõtmismeetmetest on teatatud ainult osaliselt. Selline olukord võib tekkida juhul, kui teatatud ülevõtmismeetmed ei hõlma kogu liikmesriigi territooriumi või kui direktiivi teatava osa ülevõtmismeetmetest on teatatud puudulikult. Kui liikmesriik on esitanud kõik vajalikud selgitused selle kohta, et tema hinnangul on direktiiv täielikult üle võetud, võib komisjon otsustada, et liikmesriik ei ole jätnud ülevõtmismeetmetest teatamise kohustust täitmata, millest tulenevalt artikli 260 lõiget 3 ei kohaldata. Võimalikke vaidlusi, mis käsitlevad teatatud ülevõtmismeetmete või liikmesriigi õiguses kehtivate põhimõtete piisavust, käsitletakse artikli 258 alusel direktiivi nõuetekohast ülevõtmist käsitleva tavalise menetluse kohaselt.

IV.   ETTENÄHTUD KAHT LIIKI KARISTUSED

| 20. | Artikli 260 lõike 3 „alusel võib kohus komisjoni taotluse korral määrata” põhisumma või karistusmakse. Komisjon leiab, et võttes arvesse selle sõnastuse eesmärki, ei välista see (ja sama artikli lõike 2 samalaadne sõnastus) võimalust kombineerida mõlemat liiki karistust ühes ja samas kohtuotsuses (7). |
| --- | --- |

20.

Artikli 260 lõike 3 „alusel võib kohus komisjoni taotluse korral määrata” põhisumma või karistusmakse. Komisjon leiab, et võttes arvesse selle sõnastuse eesmärki, ei välista see (ja sama artikli lõike 2 samalaadne sõnastus) võimalust kombineerida mõlemat liiki karistust ühes ja samas kohtuotsuses (7).

| 21. | Kuna see Lissaboni lepinguga tehtud uuendus võimaldab määrata karistuse meetmetest teatamata jätmise eest palju varasemas staadiumis kui varem, loodab komisjon, et karistusmakse osutub põhimõtteliselt piisavaks vahendiks, millega saavutada kõnealuse uuenduse eesmärk, milleks on innustada liikmesriike võtma direktiive üle õigel ajal. Siiski teeb komisjon nüüdsest ettepaneku kohaldada ka põhisummat, kui see on teatavatel asjaoludel põhjendatud. Lisaks võib komisjon olenevalt liikmesriikide käitumisest oma seisukohta muuta ja taotleda põhisumma kohaldamist kõikidel juhtudel (vt punkt 11). |
| --- | --- |

21.

Kuna see Lissaboni lepinguga tehtud uuendus võimaldab määrata karistuse meetmetest teatamata jätmise eest palju varasemas staadiumis kui varem, loodab komisjon, et karistusmakse osutub põhimõtteliselt piisavaks vahendiks, millega saavutada kõnealuse uuenduse eesmärk, milleks on innustada liikmesriike võtma direktiive üle õigel ajal. Siiski teeb komisjon nüüdsest ettepaneku kohaldada ka põhisummat, kui see on teatavatel asjaoludel põhjendatud. Lisaks võib komisjon olenevalt liikmesriikide käitumisest oma seisukohta muuta ja taotleda põhisumma kohaldamist kõikidel juhtudel (vt punkt 11).

| 22. | Mõlemat liiki karistuse aluseks oleva loogika kohaselt võtab komisjon kohtus menetluses olevate asjade korral, mille puhul ta on teinud ettepaneku määrata üksnes karistusmakse, oma hagi tagasi, kui liikmesriik teatab ülevõtmismeetmetest, mis on vajalikud rikkumise lõpetamiseks. Seevastu selliste menetluses olevate asjade korral, mille puhul komisjon on teinud ettepaneku määrata ka põhisumma, ei piisa hagi tagasivõtmiseks ainuüksi põhjusest, et nõutav teade on esitatud (8). |
| --- | --- |

22.

Mõlemat liiki karistuse aluseks oleva loogika kohaselt võtab komisjon kohtus menetluses olevate asjade korral, mille puhul ta on teinud ettepaneku määrata üksnes karistusmakse, oma hagi tagasi, kui liikmesriik teatab ülevõtmismeetmetest, mis on vajalikud rikkumise lõpetamiseks. Seevastu selliste menetluses olevate asjade korral, mille puhul komisjon on teinud ettepaneku määrata ka põhisumma, ei piisa hagi tagasivõtmiseks ainuüksi põhjusest, et nõutav teade on esitatud (8).

V.   KARISTUSMAKSE JA VAJADUSE KORRAL PÕHISUMMA KINDLAKSMÄÄRAMINE

| 23. | Karistusmakse, mille määramise kohta komisjon artikli 260 lõike 3 kohaselt ettepaneku teeb, arvutatakse sama meetodi alusel kui artikli 260 lõike 2 kohaselt algatatud menetluste puhul, nagu on näidatud 2005. aasta teatise punktides 14–18. |
| --- | --- |

23.

Karistusmakse, mille määramise kohta komisjon artikli 260 lõike 3 kohaselt ettepaneku teeb, arvutatakse sama meetodi alusel kui artikli 260 lõike 2 kohaselt algatatud menetluste puhul, nagu on näidatud 2005. aasta teatise punktides 14–18.

| 24. | Karistusmakse päevamäära arvutamiseks korrutatakse baassumma (2005. aasta teatise (9) punkt 15) kõigepealt raskus- ja kestuskoefitsiendiga ja seejärel liikmesriigi maksevõimet arvessevõtva teguriga n (2005. aasta teatise (10) punkt 18). |
| --- | --- |

24.

Karistusmakse päevamäära arvutamiseks korrutatakse baassumma (2005. aasta teatise (9) punkt 15) kõigepealt raskus- ja kestuskoefitsiendiga ja seejärel liikmesriigi maksevõimet arvessevõtva teguriga n (2005. aasta teatise (10) punkt 18).

| 25. | Raskuskoefitsient määratakse kindlaks vastavalt 2005. aasta teatise punktidega 6–16.6 ettenähtud eeskirjadele ja kriteeriumidele. Komisjon jätkab nende eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamist samamoodi, nagu ta on siiani teinud kohtuasjade puhul, mis on algatatud EÜ asutamislepingu endise artikli 228 alusel ja milles käsitletakse direktiivide ülevõtmise meetmetest teatamata jätmist. Kui liikmesriik teatab kooskõlas lojaalse koostöö põhimõtte ja kehtiva tavaga, et ta on ülevõtmise meetmetest osaliselt teatamata jätnud, võib see olla kergendavaks asjaoluks, mille tõttu võib kohaldada väiksemat raskuskoefitsienti kui täieliku meetmetest teatamata jätmise puhul. |
| --- | --- |

25.

Raskuskoefitsient määratakse kindlaks vastavalt 2005. aasta teatise punktidega 6–16.6 ettenähtud eeskirjadele ja kriteeriumidele. Komisjon jätkab nende eeskirjade ja kriteeriumide kohaldamist samamoodi, nagu ta on siiani teinud kohtuasjade puhul, mis on algatatud EÜ asutamislepingu endise artikli 228 alusel ja milles käsitletakse direktiivide ülevõtmise meetmetest teatamata jätmist. Kui liikmesriik teatab kooskõlas lojaalse koostöö põhimõtte ja kehtiva tavaga, et ta on ülevõtmise meetmetest osaliselt teatamata jätnud, võib see olla kergendavaks asjaoluks, mille tõttu võib kohaldada väiksemat raskuskoefitsienti kui täieliku meetmetest teatamata jätmise puhul.

| 26. | Kui komisjon oma poliitika üle vaatab (vt punkt 11), osutab ta erilist tähelepanu raskuskoefitsiendi küsimusele, võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktika edaspidist arengut. |
| --- | --- |

26.

Kui komisjon oma poliitika üle vaatab (vt punkt 11), osutab ta erilist tähelepanu raskuskoefitsiendi küsimusele, võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu praktika edaspidist arengut.

| 27. | 2005. aasta teatise punkti 17 alusel arvutatava kestuskoefitsiendi kindlaksmääramisel käsitatakse rikkumise kestusena ajavahemikku, mis algab direktiivi ülevõtmise tähtaja möödumisele järgneval päeval (kui punktist 31 ei tulene teisiti). |
| --- | --- |

27.

2005. aasta teatise punkti 17 alusel arvutatava kestuskoefitsiendi kindlaksmääramisel käsitatakse rikkumise kestusena ajavahemikku, mis algab direktiivi ülevõtmise tähtaja möödumisele järgneval päeval (kui punktist 31 ei tulene teisiti).

| 28. | Kui komisjon otsustab teha ettepaneku määrata ka põhisumma, arvutatakse selle suurus 2005. aasta teatise punktidega 19–24 ettenähtud meetodi alusel, ainsa täpsustusega, et dies a quo'na (11) tuleb käsitada päeva, mis järgneb direktiivis kehtestatud ülevõtmise tähtaja möödumisele. |
| --- | --- |

28.

Kui komisjon otsustab teha ettepaneku määrata ka põhisumma, arvutatakse selle suurus 2005. aasta teatise punktidega 19–24 ettenähtud meetodi alusel, ainsa täpsustusega, et dies a quo'na (11) tuleb käsitada päeva, mis järgneb direktiivis kehtestatud ülevõtmise tähtaja möödumisele.

VI.   MÄÄRATUD KARISTUSMAKSE TASUMISE KOHUSTUSE JÕUSTUMISE KUUPÄEV

| 29. | Kui Euroopa Liidu Kohus määrab liikmesriigile karistuse, jõustub maksekohustus „kohtuotsuses ettenähtud kuupäeval” vastavalt artikli 260 lõike 3 teisele lõigule. See säte võimaldab kohtul määrata jõustumise kuupäevaks kas kohtuotsuse kuupäeva või mõne sellele järgneva kuupäeva. Tuleb märkida, et kohtul oli samasugune diskretsiooniõigus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 228, kuigi puudus selgesõnaline säte selle kohta. Kohus ei ole kuigi sageli kasutanud võimalust määrata asjaomaseks kuupäevaks mõni kohtuotsusest hilisem kuupäev (12); igal juhul ei ole ta seda kunagi teinud juhtumite puhul, mis käsitlevad direktiividest ülevõtmise meetmetest teatamist. |
| --- | --- |

29.

Kui Euroopa Liidu Kohus määrab liikmesriigile karistuse, jõustub maksekohustus „kohtuotsuses ettenähtud kuupäeval” vastavalt artikli 260 lõike 3 teisele lõigule. See säte võimaldab kohtul määrata jõustumise kuupäevaks kas kohtuotsuse kuupäeva või mõne sellele järgneva kuupäeva. Tuleb märkida, et kohtul oli samasugune diskretsiooniõigus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 228, kuigi puudus selgesõnaline säte selle kohta. Kohus ei ole kuigi sageli kasutanud võimalust määrata asjaomaseks kuupäevaks mõni kohtuotsusest hilisem kuupäev (12); igal juhul ei ole ta seda kunagi teinud juhtumite puhul, mis käsitlevad direktiividest ülevõtmise meetmetest teatamist.

| 30. | Komisjoni arvates oleks asjakohane määrata artikli 260 lõike 3 kohaldamisel määratud karistusmakse tasumise kohustuse jõustumise kuupäevaks kohtuotsuse kuupäev. See tähendab, et karistusmakse arvestus algab kohtuotsuse kuupäevast. |
| --- | --- |

30.

Komisjoni arvates oleks asjakohane määrata artikli 260 lõike 3 kohaldamisel määratud karistusmakse tasumise kohustuse jõustumise kuupäevaks kohtuotsuse kuupäev. See tähendab, et karistusmakse arvestus algab kohtuotsuse kuupäevast.

VII.   ÜLEMINEKUEESKIRI

| 31. | Komisjon kohaldab artikli 260 lõikes 3 sätestatud uut vahendit ning selle rakendamise põhimõtteid ja kriteeriume kohtuasjade suhtes, mis on algatatud artikli 258 alusel pärast käesoleva teatise avaldamist, ja asjade suhtes, mis on algatatud enne selle avaldamist, välja arvatud rikkumisasjad, mis on juba Euroopa Liidu Kohtusse antud. Menetluste puhul, mille kohta on juba esitatud põhjendatud arvamus, esitab komisjon täiendava põhjendatud arvamuse, milles ta hoiatab liikmesriiki, et juhul, kui asi antakse kohtusse, esitab ta artikli 260 lõike 3 kohase taotluse. Karistusmakse suuruse ja rikkumise kestuse määramisel ei võta komisjon arvesse Lissaboni lepingu jõustumise kuupäevale, st 1. detsembrile 2009 eelnevat aega. |
| --- | --- |

31.

Komisjon kohaldab artikli 260 lõikes 3 sätestatud uut vahendit ning selle rakendamise põhimõtteid ja kriteeriume kohtuasjade suhtes, mis on algatatud artikli 258 alusel pärast käesoleva teatise avaldamist, ja asjade suhtes, mis on algatatud enne selle avaldamist, välja arvatud rikkumisasjad, mis on juba Euroopa Liidu Kohtusse antud. Menetluste puhul, mille kohta on juba esitatud põhjendatud arvamus, esitab komisjon täiendava põhjendatud arvamuse, milles ta hoiatab liikmesriiki, et juhul, kui asi antakse kohtusse, esitab ta artikli 260 lõike 3 kohase taotluse. Karistusmakse suuruse ja rikkumise kestuse määramisel ei võta komisjon arvesse Lissaboni lepingu jõustumise kuupäevale, st 1. detsembrile 2009 eelnevat aega.

---

(1)  Käesolevat teatist kohaldatakse ka Euratomi asutamislepingu suhtes, niivõrd kui selle artikkel 106a muudab ELi toimimise lepingu artikli 260 kõnealuse asutamislepingu suhtes kohaldatavaks.

(2)  SEK(2005) 1658.

(3)  EÜT C 242, 21.8.1996, lk 6.

(4)  EÜT C 63, 28.2.1997, lk 2.

(5)  Üleminekufaasis, kui märgukiri on saadetud enne TFUE saadetakse liikmesriigile täiendav märgukiri, milles teatatakse talle, et järgmine etapp on asja kohtusse andmine, mitte põhjendatud arvamuse esitamine.

(6)  Vrd teatise KOM(2007) 502 lõplik („Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine”) punkt 3, kus komisjon väidab seoses endise Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikliga 228, et „välja arvatud eriliste asjaoludega erandjuhtudel, peaks asjaomane tähtaeg olema Euroopa Kohtu varasemast otsusest kinnipidamist tagavas menetluses keskmiselt 12 kuni 24 kuud”. Eriliste asjaolude alla võivad kuuluda juhtumid, kus varasema kohtuotsuse jõustamisega kaasnevad meetmed, mille eesmärk on arendada välja või tugevdada kohapealset infrastruktuuri või täita tulemuste saavutamisega seotud kohustusi.

(7)  Kohtuasi C-304/02, komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 2005, lk I-6263.

(8)  Vt samal teemal 2005. aasta teatise punkt 11.

(9)  Teatist on ajakohastatud 20. juuli 2010. aastat teatisega (SEK(2010) 923).

(10)  Vt joonealust märkust 9.

(11)  Päev, millal algab ajavahemik, mida tuleb põhisumma arvutamiseks arvesse võtta (vt 2005. aasta teatise punkt 22).

(12)  Üheksast Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 228 kohaselt tehtud kohtuotsusest, millega määrati karistus, ainult kolmel juhul otsustas kohus määrata karistusmakse tasumise esimeseks tähtpäevaks kohtuotsusest hilisema kuupäeva (vt kohtuasjad C-278/01 komisjon vs. Hispaania, EKL 2003, lk I-14141, C-304/02 komisjon vs. Prantsusmaa, EKL 2005, lk I-6263, ja C-369/07 komisjon vs. Kreeka Vabariik, EKL 2009, lk I-05703).

---

Euroopa Keskpank

| 15.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 12/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 12/6

---

LEPING,

31. detsember 2010,

Eesti Panga ja Euroopa Keskpanga vahel, mis käsitleb Euroopa Keskpanga poolt Eesti Panga krediteerimist nõudega Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 30.3 alusel

2011/C 12/02

EESTI PANK JA EUROOPA KESKPANK,

arvestades järgmist:

| (1) | 31. detsembri 2010. aasta otsuse 2011/23/EL (kapitali sissemaksmise, välisvaluutareservide ülekande ja sissemakse kohta Euroopa Keskpanga reservidesse ja eraldistesse Eesti Panga poolt) (EKP/2010/34) (1) artikli 3 lõike 1 kohaselt on välisvaluutareservi, mille ülekandmise kohustus Euroopa Keskpangale (EKP) on Eesti Pangal alates 1. jaanuarist 2011 kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikliga 48.1, vastav kogusumma 145 853 596,60 eurot. |
| --- | --- |

(1)

31. detsembri 2010. aasta otsuse 2011/23/EL (kapitali sissemaksmise, välisvaluutareservide ülekande ja sissemakse kohta Euroopa Keskpanga reservidesse ja eraldistesse Eesti Panga poolt) (EKP/2010/34) (1) artikli 3 lõike 1 kohaselt on välisvaluutareservi, mille ülekandmise kohustus Euroopa Keskpangale (EKP) on Eesti Pangal alates 1. jaanuarist 2011 kooskõlas Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikliga 48.1, vastav kogusumma 145 853 596,60 eurot.

| (2) | EKPSi põhikirja artikli 30.3 ja otsuse 2011/23/EL (EKP/2010/34) artikli 4 lõike 1 kohaselt jõustub 1. jaanuaril 2011 EKP kohustus krediteerida Eesti Panka eurodes vääringustatud nõudega, mis vastab Eesti Panga poolt üle kantud välisvaluutareservi kogusummale eurodes, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 3 sätteid. EKP ja Eesti Pank on kokku leppinud nõude suuruseks 103 115 678,01 eurot eesmärgiga tagada, et Eesti Panga nõude eurodes väljendatud summa ja teiste liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankadele (edaspidi „teised keskpangad”) krediteeritud nõuete eurodes väljendatud kogusumma suhe võrdub Eesti Panga osakaalu ja teiste keskpankade koguosakaalu suhtega EKP kapitali märkimise aluses. |
| --- | --- |

(2)

EKPSi põhikirja artikli 30.3 ja otsuse 2011/23/EL (EKP/2010/34) artikli 4 lõike 1 kohaselt jõustub 1. jaanuaril 2011 EKP kohustus krediteerida Eesti Panka eurodes vääringustatud nõudega, mis vastab Eesti Panga poolt üle kantud välisvaluutareservi kogusummale eurodes, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 3 sätteid. EKP ja Eesti Pank on kokku leppinud nõude suuruseks 103 115 678,01 eurot eesmärgiga tagada, et Eesti Panga nõude eurodes väljendatud summa ja teiste liikmesriikide, mille rahaühik on euro, keskpankadele (edaspidi „teised keskpangad”) krediteeritud nõuete eurodes väljendatud kogusumma suhe võrdub Eesti Panga osakaalu ja teiste keskpankade koguosakaalu suhtega EKP kapitali märkimise aluses.

| (3) | Põhjendustes 1 ja 2 osutatud summad erinevad, kuna: a) Eesti Panga poolt EKPSi põhikirja artikli 30.1 alusel juba üle kantud välisvaluutareservi väärtuse suhtes kohaldatakse EKPSi põhikirja artiklis 48.1 osutatud kehtivat vahetuskurssi; ja b) teiste keskpankade EKPSi põhikirja artiklil 30.3 põhinevate nõuete suhtes on kohaldatud EKP kapitali märkimise aluse korrigeerimist EKPSi põhikirja artikli 29.3 alusel 1. jaanuaril 2004 ja 1. jaanuaril 2009 ning EKP kapitali suurenemist EKPSi põhikirja artikli 48.3 alusel 1. mail 2004 ja 1. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

(3)

Põhjendustes 1 ja 2 osutatud summad erinevad, kuna: a) Eesti Panga poolt EKPSi põhikirja artikli 30.1 alusel juba üle kantud välisvaluutareservi väärtuse suhtes kohaldatakse EKPSi põhikirja artiklis 48.1 osutatud kehtivat vahetuskurssi; ja b) teiste keskpankade EKPSi põhikirja artiklil 30.3 põhinevate nõuete suhtes on kohaldatud EKP kapitali märkimise aluse korrigeerimist EKPSi põhikirja artikli 29.3 alusel 1. jaanuaril 2004 ja 1. jaanuaril 2009 ning EKP kapitali suurenemist EKPSi põhikirja artikli 48.3 alusel 1. mail 2004 ja 1. jaanuaril 2007.

| (4) | Arvestades eespool osutatud erinevust, lepivad EKP ja Eesti Pank kokku, et kui Eesti Panga nõue on suurem kui 103 115 678,01 eurot, võib seda vähendada, tasaarveldades seda summaga, mille Eesti Pank peab maksma EKP reservidesse ja eraldistesse põhikirja artikli 48.2 ja otsuse 2011/23/EL (EKP/2010/34) artikli 5 lõike 1 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades eespool osutatud erinevust, lepivad EKP ja Eesti Pank kokku, et kui Eesti Panga nõue on suurem kui 103 115 678,01 eurot, võib seda vähendada, tasaarveldades seda summaga, mille Eesti Pank peab maksma EKP reservidesse ja eraldistesse põhikirja artikli 48.2 ja otsuse 2011/23/EL (EKP/2010/34) artikli 5 lõike 1 kohaselt.

| (5) | EKP ja Eesti Pank peavad Eesti Panga nõudega krediteerimisel kokku leppima muudes tingimustes, võttes arvesse võimalust, et vahetuskursi muutuste tõttu võib osutuda vajalikuks põhjenduses 2 osutatud nõude summat suurendada, mitte vähendada. |
| --- | --- |

(5)

EKP ja Eesti Pank peavad Eesti Panga nõudega krediteerimisel kokku leppima muudes tingimustes, võttes arvesse võimalust, et vahetuskursi muutuste tõttu võib osutuda vajalikuks põhjenduses 2 osutatud nõude summat suurendada, mitte vähendada.

| (6) | EKP nõukogu on heaks kiitnud käesoleva lepingu sõlmimise EKP poolt, mis on EKPSi põhikirja artiklis 30 osutatud otsuseks, kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 10.3 ja selles sätestatud korras, |
| --- | --- |

(6)

EKP nõukogu on heaks kiitnud käesoleva lepingu sõlmimise EKP poolt, mis on EKPSi põhikirja artiklis 30 osutatud otsuseks, kooskõlas EKPSi põhikirja artikliga 10.3 ja selles sätestatud korras,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Eesti Panga nõude krediteerimise tingimused

1.   Kui nõude summa, mille EKP peab Eesti Pangale krediteerima EKPSi põhikirja artikli 30.3 ja otsuse 2011/23/EL (EKP/2010/34) artikli 4 lõike 1 alusel, (edaspidi „nõue”) ületab 103 115 678,01 eurot lõppkuupäeval, mil EKP saab Eesti Pangalt välisvaluutareservi kooskõlas otsuse 2011/23/EL (EKP/2010/34) artikliga 3, vähendatakse nõude summat samal kuupäeval 103 115 678,01 euroni. Vähendamiseks tasaarveldatakse nõuet summaga, mille EKP reservidesse ja eraldistesse maksmise kohustus jõustub Eesti Panga suhtes 1. jaanuaril 2011 EKPSi põhikirja artikli 48.2 ja otsuse 2011/23/EL (EKP/2010/34) artikli 5 lõike 1 alusel. Tasaarveldatud summat käsitletakse kui ettemakset EKP reservi ja eraldistesse põhikirja artikli 48.2 ja otsuse 2011/23/EL (EKP/2010/34) artikli 5 lõike 1 alusel ning see loetakse makstuks tasaarvelduse teostamise kuupäeval.

2.   Kui summa, mille Eesti Pank peab maksma EKP reservi ja eraldistesse põhikirja artikli 48.2 ja otsuse 2011/23/EL (EKP/2010/34) artikli 5 lõike 1 alusel, on väiksem kui vahe Eesti Panga nõude ja summa 103 115 678,01 euro vahel, tuleb nõude summat vähendada summani 103 115 678,01 eurot järgmiselt: a) teostatakse tasaarveldus kooskõlas lõikega 1; ja b) EKP maksab Eesti Pangale eurodes summa, mis vastab puudujäägile pärast tasaarveldust. EKP poolt maksmisele kuuluva summa maksmise kohustus tekib 1. jaanuaril 2011. EKP annab vastava summa ja sellelt kogunenud netointressi maksekorralduse õigeaegselt üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET 2) kaudu. Kogunevat intressi arvutatakse iga päeva kohta, kasutades tegelikku 360päevast arvutamise meetodit, kusjuures intressimäär võrdub eurosüsteemi poolt viimases põhilises refinantseerimistehingus kasutatud intressi piirmääraga.

3.   Kui Eesti Panga nõude summa on väiksem kui 103 115 678,01 eurot lõppkuupäeval, mil EKP saab Eesti Pangalt välisvaluutareservi kooskõlas otsuse 2011/23/EL (EKP/2010/34) artikliga 3, suurendatakse nõude summat samal kuupäeval 103 115 678,01 euroni ning Eesti Pank maksab EKP-le erinevusele vastava summa eurodes. Käesoleva lõike alusel Eesti Panga poolt maksmisele kuuluva summa tähtpäev on 1. jaanuar 2011 ja makse teostatakse otsuse 2011/23/EL (EKP/2010/34) artikli 5 lõigetes 4 ja 5 sätestatud korras.

Artikkel 2

Lõppsätted

1.   Käesolev leping jõustub 1. jaanuaril 2011.

2.   Käesolev leping on koostatud ja allkirjastatud inglise keeles kahes originaaleksemplaris. EKP ja Eesti Pank saavad kumbki ühe eksemplari.

Frankfurt Maini ääres, 31. detsember 2010

Eesti Panga nimel

Andres LIPSTOK

president

Euroopa Keskpanga nimel

Jean-Claude TRICHET

president

---

(1)  ELT L 11, 15.1.2011.

1

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 15.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 12/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 12/8

---

Euro vahetuskurss (1)

14. jaanuar 2011

2011/C 12/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3349 |
| JPY | Jaapani jeen | 110,71 |
| DKK | Taani kroon | 7,4498 |
| GBP | Inglise nael | 0,84220 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9765 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2915 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,8500 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,384 |
| HUF | Ungari forint | 276,60 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7019 |
| PLN | Poola zlott | 3,8800 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2652 |
| TRY | Türgi liir | 2,0730 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3528 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3300 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,3796 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7396 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7222 |
| KRW | Korea won | 1 493,78 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,2959 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,7970 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3985 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 030,62 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0886 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,202 |
| RUB | Vene rubla | 40,1143 |
| THB | Tai baht | 40,687 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2524 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,2500 |
| INR | India ruupia | 60,6595 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3349

JPY

Jaapani jeen

110,71

DKK

Taani kroon

7,4498

GBP

Inglise nael

0,84220

SEK

Rootsi kroon

8,9765

CHF

Šveitsi frank

1,2915

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,8500

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,384

HUF

Ungari forint

276,60

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7019

PLN

Poola zlott

3,8800

RON

Rumeenia leu

4,2652

TRY

Türgi liir

2,0730

AUD

Austraalia dollar

1,3528

CAD

Kanada dollar

1,3300

HKD

Hongkongi dollar

10,3796

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7396

SGD

Singapuri dollar

1,7222

KRW

Korea won

1 493,78

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,2959

CNY

Hiina jüaan

8,7970

HRK

Horvaatia kuna

7,3985

IDR

Indoneesia ruupia

12 030,62

MYR

Malaisia ringit

4,0886

PHP

Filipiini peeso

59,202

RUB

Vene rubla

40,1143

THB

Tai baht

40,687

BRL

Brasiilia reaal

2,2524

MXN

Mehhiko peeso

16,2500

INR

India ruupia

60,6595

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 15.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 12/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 12/9

---

EUROOPA KOMISJONI PRESIDENDI OTSUS,

10. jaanuar 2011,

teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma liikmete nimetamise kohta neljandaks ametiajaks

2011/C 12/04

EUROOPA KOMISJONI PRESIDENT,

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 1997. aasta otsust (SEK(97) 2404), millega luuakse teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühm ja millega antakse töörühma liikmete ametisse nimetamise õigus Euroopa Komisjoni presidendile,

võttes arvesse komisjoni 26. märtsi 2001. aasta otsust (K(2001) 691), mis käsitleb teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma volituste muutmist,

võttes arvesse komisjoni 11. mai 2005. aasta otsust 2005/383/EÜ teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma volituste pikendamise kohta, mida pikendati komisjoni otsusega 2009/757/EÜ (1),

võttes arvesse komisjoni 23. detsembri 2009. aasta otsust 2010/1/EL (2) teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma volituste pikendamise kohta

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühm on Euroopa Komisjoni sõltumatu ja valdkondadevaheline nõuandeorgan, mis koosneb 15 liikmest. |
| --- | --- |

(1)

Teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühm on Euroopa Komisjoni sõltumatu ja valdkondadevaheline nõuandeorgan, mis koosneb 15 liikmest.

| (2) | Avalikul konkursil osalemiseks esitati 152 taotlust (3). 14 endist teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma liiget on tagasivalimiseks sobilikud (4) ja 12 nendest soovib oma kandidatuuri kaalumist. |
| --- | --- |

(2)

Avalikul konkursil osalemiseks esitati 152 taotlust (3). 14 endist teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma liiget on tagasivalimiseks sobilikud (4) ja 12 nendest soovib oma kandidatuuri kaalumist.

| (3) | Teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma liikmete hulgas on vajalik tagada sobilik tasakaal kutseoskuste ja kogemuste vahel. |
| --- | --- |

(3)

Teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma liikmete hulgas on vajalik tagada sobilik tasakaal kutseoskuste ja kogemuste vahel.

| (4) | Liikmed nimetatakse ad personam nende isiklike oskuste ja omaduste tõttu, |
| --- | --- |

(4)

Liikmed nimetatakse ad personam nende isiklike oskuste ja omaduste tõttu,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Järgmiste teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma liikmete volitusi uuendatakse viieks aastaks:

| 1. | Emmanuel Agius |
| --- | --- |

1.

Emmanuel Agius

| 2. | Inez de Beaufort |
| --- | --- |

2.

Inez de Beaufort

| 3. | Hille Haker |
| --- | --- |

3.

Hille Haker

| 4. | Julian Kinderlerer |
| --- | --- |

4.

Julian Kinderlerer

| 5. | Linda Nielsen |
| --- | --- |

5.

Linda Nielsen

| 6. | Paula Martinho da Silva |
| --- | --- |

6.

Paula Martinho da Silva

| 7. | Pere Puigdoménech Rosell |
| --- | --- |

7.

Pere Puigdoménech Rosell

| 8. | Günter Virt |
| --- | --- |

8.

Günter Virt

Artikkel 2

Järgmised isikud nimetatakse teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma liikmeks viieks aastaks:

| 1. | Peter Dabrock |
| --- | --- |

1.

Peter Dabrock

| 2. | Andrzej Górski |
| --- | --- |

2.

Andrzej Górski

| 3. | Ritva Tuulikki Halila |
| --- | --- |

3.

Ritva Tuulikki Halila

| 4. | Herman Nys |
| --- | --- |

4.

Herman Nys

| 5. | Siobhán Marie O'Sullivan |
| --- | --- |

5.

Siobhán Marie O'Sullivan

| 6. | Laura Palazzani |
| --- | --- |

6.

Laura Palazzani

| 7. | Marie-Jo Thiel |
| --- | --- |

7.

Marie-Jo Thiel

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 10. jaanuar 2011

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 270, 15.10.2009, lk 18.

1

(2)  ELT L 1, 5.1.2010, lk 8.

2

(3)  Vt otsuse 2010/1/EL artikli 3 lõike 2 neljas taane: „EGE töörühma liikmed valitakse avaliku konkursi korras.”.

3

(4)  Vt otsuse 2010/1/EL artikli 3 lõike 2 kolmas taane: „EGE töörühma liikmete ametiaeg on viis aastat. Liikme võib uuesti nimetada veel kuni kaheks ametiajaks.”.

4

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 15.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 12/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 12/10

---

2011. AASTA RIIGIPÜHAD

2011/C 12/05

| Belgique/België | 1.1, 24.4, 25.4, 1.5, 2.6, 3.6, 12.6, 13.6, 21.7, 22.7, 15.8, 31.10, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12 |
| --- | --- |
| България | 1.1, 3.3, 22.4, 23.4, 24.4, 25.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Česká republika | 1.1, 25.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Danmark | 1.1, 21.4, 22.4, 24.4, 25.4, 20.5, 2.6, 12.6, 13.6, 25.12, 26.12 |
| Deutschland | 1.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 3.10, 25.12, 26.12 |
| Eesti | 1.1, 24.2, 22.4, 1.5, 12.6, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Éire/Ireland | 3.1, 17.3, 22.4, 25.4, 2.5, 6.6, 1.8, 31.10, 26.12, 27.12 |
| Ελλάδα | 1.1, 6.1, 7.3, 25.3, 22.4, 25.4, 1.5, 13.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| España | 21.4, 22.4, 25.4, 9.5, 2.6, 3.6, 13.6, 21.7, 1.11, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12 |
| France | 1.1, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 14.7, 21.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12 |
| Italia | 1.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 21.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Κύπρος/Kıbrıs | 1.1, 25.3, 22.4, 25.4, 1.5, 9.5, 2.6, 3.6, 13.6, 21.7, 15.8, 1.10, 1.11, 23.12, 26.12 |
| Latvija | 1.1, 22.4, 24.4, 25.4. 1.5, 4.5, 8.5, 12.6, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| Lietuva | 1.1, 16.2, 11.3, 24.4, 25.4, 1.5, 5.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Luxembourg | 25.4, 2.6, 13.6, 23.6, 15.8, 1.11, 26.12 |
| Magyarország | 1.1, 15.3, 24.4, 25.4, 1.5, 12.6, 13.6, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Malta | 1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 22.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12 |
| Nederland | 1.1, 25.4, 30.4, 5.5, 2.6, 13.6, 25.12, 26.12 |
| Österreich | 1.1, 6.1, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 23.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Polska | 1.1, 6.1, 24.4, 25.4, 1.5, 3.5, 12.6, 23.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12 |
| Portugal | 1.1, 22.4, 24.4, 25.4, 1.5, 10.6, 23.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12 |
| România | 1.1, 2.1, 24.4, 25.4, 1.5, 12.6, 13.6, 15.8, 1.12, 25.12, 26.12 |
| Slovenija | 1.1, 2.1, 8.2, 24.4, 25.4, 27.4, 1.5, 2.5, 12.6, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Slovensko | 1.1, 6.1, 22.4, 25.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Suomi/Finland | 1.1, 6.1, 22.4, 24.4, 25.4, 1.5, 2.6, 12.6, 25.6, 5.11, 6.12, 25.12, 26.12 |
| Sverige | 1.1, 6.1, 22.4, 24.4, 25.4, 1.5, 2.6, 6.6, 12.6, 25.6, 5.11, 25.12, 26.12 |
| United Kingdom | Wales and England: 3.1, 22.4, 25.4, 29.4, 2.5, 30.5, 29.8, 26.12, 27.12, 28.12
  Northern Ireland: 3.1, 17.3, 22.4, 25.4, 29.4, 2.5, 30.5, 12.7, 29.8, 26.12, 27.12, 28.12
  Scotland: 3.1, 4.1, 22.4, 29.4, 2.5, 30.5, 1.8, 30.11, 26.12, 27.12, 28.12 |

Belgique/België

1.1, 24.4, 25.4, 1.5, 2.6, 3.6, 12.6, 13.6, 21.7, 22.7, 15.8, 31.10, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12

България

1.1, 3.3, 22.4, 23.4, 24.4, 25.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12

Česká republika

1.1, 25.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Danmark

1.1, 21.4, 22.4, 24.4, 25.4, 20.5, 2.6, 12.6, 13.6, 25.12, 26.12

Deutschland

1.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 3.10, 25.12, 26.12

Eesti

1.1, 24.2, 22.4, 1.5, 12.6, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12

Éire/Ireland

3.1, 17.3, 22.4, 25.4, 2.5, 6.6, 1.8, 31.10, 26.12, 27.12

Ελλάδα

1.1, 6.1, 7.3, 25.3, 22.4, 25.4, 1.5, 13.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12

España

21.4, 22.4, 25.4, 9.5, 2.6, 3.6, 13.6, 21.7, 1.11, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12

France

1.1, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 14.7, 21.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12

Italia

1.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 21.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

Κύπρος/Kıbrıs

1.1, 25.3, 22.4, 25.4, 1.5, 9.5, 2.6, 3.6, 13.6, 21.7, 15.8, 1.10, 1.11, 23.12, 26.12

Latvija

1.1, 22.4, 24.4, 25.4. 1.5, 4.5, 8.5, 12.6, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

Lietuva

1.1, 16.2, 11.3, 24.4, 25.4, 1.5, 5.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

Luxembourg

25.4, 2.6, 13.6, 23.6, 15.8, 1.11, 26.12

Magyarország

1.1, 15.3, 24.4, 25.4, 1.5, 12.6, 13.6, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12

Malta

1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 22.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12

Nederland

1.1, 25.4, 30.4, 5.5, 2.6, 13.6, 25.12, 26.12

Österreich

1.1, 6.1, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 23.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Polska

1.1, 6.1, 24.4, 25.4, 1.5, 3.5, 12.6, 23.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12

Portugal

1.1, 22.4, 24.4, 25.4, 1.5, 10.6, 23.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12

România

1.1, 2.1, 24.4, 25.4, 1.5, 12.6, 13.6, 15.8, 1.12, 25.12, 26.12

Slovenija

1.1, 2.1, 8.2, 24.4, 25.4, 27.4, 1.5, 2.5, 12.6, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12

Slovensko

1.1, 6.1, 22.4, 25.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Suomi/Finland

1.1, 6.1, 22.4, 24.4, 25.4, 1.5, 2.6, 12.6, 25.6, 5.11, 6.12, 25.12, 26.12

Sverige

1.1, 6.1, 22.4, 24.4, 25.4, 1.5, 2.6, 6.6, 12.6, 25.6, 5.11, 25.12, 26.12

United Kingdom

Wales and England: 3.1, 22.4, 25.4, 29.4, 2.5, 30.5, 29.8, 26.12, 27.12, 28.12

Northern Ireland: 3.1, 17.3, 22.4, 25.4, 29.4, 2.5, 30.5, 12.7, 29.8, 26.12, 27.12, 28.12

Scotland: 3.1, 4.1, 22.4, 29.4, 2.5, 30.5, 1.8, 30.11, 26.12, 27.12, 28.12

---