# Euroopan unionin C 302/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.302.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 302 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta9. marraskuuta 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.302.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 302

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta9. marraskuuta 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 302/01 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 302/02 | SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  2
  ) | 2 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2010/C 302/01

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex) (
  1
  )

1

1

2010/C 302/02

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  2
  )

2

2

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 302/03 | Euron kurssi | 3 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2010/C 302/03

Euron kurssi

3

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | HALLINNOLLISET MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 302/04 | Ensimmäinen ehdotuspyyntö, joka liittyy sellaisten kaupallisten demonstrointihankkeiden, joiden tavoitteena on ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto ja geologinen varastointi, ja innovatiivisia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä teknologioita käsittelevien demonstrointihankkeiden rahoittamista koskevista perusteista ja toimenpiteistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY perustetun yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän yhteydessä annettun komission päätökseen K(2010) 7499 | 4 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 302/05 | Yrityskeskittymäilmoituksen peruuttaminen (Asia COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group) (
  1
  ) | 5 |
| 2010/C 302/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5995 – VW/Karmann) (
  1
  ) | 6 |
| 2010/C 302/07 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems) (
  1
  ) | 7 |
| 2010/C 302/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 8 |
| 2010/C 302/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications) (
  1
  ) | 9 |
| 2010/C 302/10 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB) (
  1
  ) | 10 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 302/11 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen | 11 |
| 2010/C 302/12 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen | 16 |
| 2010/C 302/13 | Valtiontuki – Saksa – Valtiontuki C 22/10 (ex N 701/09) – Tuki innovaatioassistenteille (R&D) – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 24 |

V   Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 302/04

Ensimmäinen ehdotuspyyntö, joka liittyy sellaisten kaupallisten demonstrointihankkeiden, joiden tavoitteena on ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto ja geologinen varastointi, ja innovatiivisia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä teknologioita käsittelevien demonstrointihankkeiden rahoittamista koskevista perusteista ja toimenpiteistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY perustetun yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän yhteydessä annettun komission päätökseen K(2010) 7499

4

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 302/05

Yrityskeskittymäilmoituksen peruuttaminen (Asia COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group) (
  1
  )

1

5

2010/C 302/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5995 – VW/Karmann) (
  1
  )

1

6

2010/C 302/07

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems) (
  1
  )

1

7

2010/C 302/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

8

2010/C 302/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications) (
  1
  )

1

9

2010/C 302/10

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB) (
  1
  )

1

10

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2010/C 302/11

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

11

2010/C 302/12

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

16

2010/C 302/13

Valtiontuki – Saksa – Valtiontuki C 22/10 (ex N 701/09) – Tuki innovaatioassistenteille (R&D) – Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |
| | (2)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

(2)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta

2

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/1

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 302/01

Komissio päätti 30 päivänä syyskuuta 2010 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5958. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5958. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/2

---

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvia tuotteita lukuun ottamatta)

2010/C 302/02

| Päätöksen tekopäivä | 1.3.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 636/09 |
| Jäsenvaltio | Puola |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Pomoc dla sektora leśnictwa – pomoc dla Lasów Państwowych na projekty retencyjne |
| Oikeusperusta | Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Metsäalan tuki |
| Tuen muoto | Suora avustus |
| Talousarvio | 300 miljoonaa PLN |
| Tuen intensiteetti | 85 % |
| Kesto | 2010–2015 |
| Toimiala | Metsätalous |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej |
| ul. Konstruktorska 3A |
| 02-673 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Päätöksen tekopäivä

1.3.2010

Valtion tuen viitenumero

N 636/09

Jäsenvaltio

Puola

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Pomoc dla sektora leśnictwa – pomoc dla Lasów Państwowych na projekty retencyjne

Oikeusperusta

Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Metsäalan tuki

Tuen muoto

Suora avustus

Talousarvio

300 miljoonaa PLN

Tuen intensiteetti

85 %

Kesto

2010–2015

Toimiala

Metsätalous

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej

ul. Konstruktorska 3A

02-673 Warszawa

POLSKA/POLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/3

---

Euron kurssi (1)

8. marraskuuta 2010

2010/C 302/03

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3917 |
| JPY | Japanin jeniä | 112,88 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4535 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,86270 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,2940 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,3435 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0850 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,575 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 274,60 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7093 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,9193 |
| RON | Romanian leuta | 4,2875 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9621 |
| AUD | Australian dollaria | 1,3770 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3960 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,7880 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7680 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,7922 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 549,24 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,5560 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 9,2939 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3495 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 396,12 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,3038 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 60,058 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 42,8150 |
| THB | Thaimaan bahtia | 41,267 |
| BRL | Brasilian realia | 2,3607 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,0462 |
| INR | Intian rupiaa | 61,8200 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3917

JPY

Japanin jeniä

112,88

DKK

Tanskan kruunua

7,4535

GBP

Englannin puntaa

0,86270

SEK

Ruotsin kruunua

9,2940

CHF

Sveitsin frangia

1,3435

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,0850

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,575

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

274,60

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7093

PLN

Puolan zlotya

3,9193

RON

Romanian leuta

4,2875

TRY

Turkin liiraa

1,9621

AUD

Australian dollaria

1,3770

CAD

Kanadan dollaria

1,3960

HKD

Hongkongin dollaria

10,7880

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7680

SGD

Singaporin dollaria

1,7922

KRW

Etelä-Korean wonia

1 549,24

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,5560

CNY

Kiinan juan renminbiä

9,2939

HRK

Kroatian kunaa

7,3495

IDR

Indonesian rupiaa

12 396,12

MYR

Malesian ringgitiä

4,3038

PHP

Filippiinien pesoa

60,058

RUB

Venäjän ruplaa

42,8150

THB

Thaimaan bahtia

41,267

BRL

Brasilian realia

2,3607

MXN

Meksikon pesoa

17,0462

INR

Intian rupiaa

61,8200

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

HALLINNOLLISET MENETTELYT

Euroopan komissio

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/4

---

Ensimmäinen ehdotuspyyntö, joka liittyy sellaisten kaupallisten demonstrointihankkeiden, joiden tavoitteena on ympäristön kannalta turvallinen hiilidioksidin talteenotto ja geologinen varastointi, ja innovatiivisia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä teknologioita käsittelevien demonstrointihankkeiden rahoittamista koskevista perusteista ja toimenpiteistä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2003/87/EY perustetun yhteisön kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän yhteydessä annettun komission päätökseen K(2010) 7499

2010/C 302/04

Euroopan komissio ilmoittaa ensimmäisestä ehdotuspyynnöstä, joka liittyy edellä mainittuun, 3. marraskuuta 2010 annettuun päätökseen.

Ehdotuksia otetaan vastaan. Ehdotusten määräajat, ehdotuspyyntöä koskevat säännöt ja opastusta ehdotusten jättämiseen saa Euroopan komission verkkosivulta:

http://ec.europa.eu/clima/funding/ner300/index_en.htm

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/5

---

Yrityskeskittymäilmoituksen peruuttaminen

(Asia COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 302/05

(Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004)

Euroopan komissio vastaanotti 25 päivänä lokakuuta 2010 ilmoituksen yritysten CEZ, EPH ja MIBRAG Group välisestä ehdotetusta yrityskeskittymästä. Ilmoituksen tekijä(t) ilmoitti/ilmoittivat 3 päivänä marraskuuta 2010 komissiolle peruuttavansa ilmoituksensa.

---

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/6

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5995 – VW/Karmann)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 302/06

| 1. | Komissio vastaanotti 21 päivänä lokakuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys Volkswagen AG (VW) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan osiin maksukyvyttömän saksalaisen yrityksen Wilhelm Karmann GmbH (Karmann) Saksassa sijaitsevista omaisuuseristä, jotka käsittävät tekniseen kehittelyyn liittyvät toiminnot sekä metalliosaston, ostamalla omaisuutta. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 21 päivänä lokakuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla saksalainen yritys Volkswagen AG (VW) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan osiin maksukyvyttömän saksalaisen yrityksen Wilhelm Karmann GmbH (Karmann) Saksassa sijaitsevista omaisuuseristä, jotka käsittävät tekniseen kehittelyyn liittyvät toiminnot sekä metalliosaston, ostamalla omaisuutta.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | VW: henkilöautojen, kevyiden hyötyajoneuvojen, linja-autojen ja hyötyajoneuvojen sekä autojen varaosien kehittely, tuotanto ja myynti maailmanlaajuisesti, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

VW: henkilöautojen, kevyiden hyötyajoneuvojen, linja-autojen ja hyötyajoneuvojen sekä autojen varaosien kehittely, tuotanto ja myynti maailmanlaajuisesti,

| — | Karmann: auton korien valmistus, autojen varaosien ja moduulien sekä kokonaisten ajoneuvojen kehittely ja valmistus, laitossuunnittelu sekä työkalujen kehittely ja tuotanto. |
| --- | --- |

—

Karmann: auton korien valmistus, autojen varaosien ja moduulien sekä kokonaisten ajoneuvojen kehittely ja valmistus, laitossuunnittelu sekä työkalujen kehittely ja tuotanto.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5995 – VW/Karmann seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5995 – VW/Karmann seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/7

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 302/07

| 1. | Komissio vastaanotti 22 päivänä lokakuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla autonosien valmistuksen alalla kokonaan omistamansa tytäryrityksen Inteva Products LLC kautta toimiva yhdysvaltalainen yritys The Renco Group (TRG) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yrityksen ArvinMeritor kokonaan omistamassa alankomaalaisessa tytäryrityksessä Body Systems Inc. (BSI) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 22 päivänä lokakuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla autonosien valmistuksen alalla kokonaan omistamansa tytäryrityksen Inteva Products LLC kautta toimiva yhdysvaltalainen yritys The Renco Group (TRG) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yrityksen ArvinMeritor kokonaan omistamassa alankomaalaisessa tytäryrityksessä Body Systems Inc. (BSI) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | TRG: autonosat, kuten ovimoduulit, salvat, verhoilujärjestelmät ja ohjaamot, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

TRG: autonosat, kuten ovimoduulit, salvat, verhoilujärjestelmät ja ohjaamot,

| — | BSI: kevyisiin ajoneuvoihin integroitavat kattoluukku- ja ovijärjestelmät. |
| --- | --- |

—

BSI: kevyisiin ajoneuvoihin integroitavat kattoluukku- ja ovijärjestelmät.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/8

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 302/08

| 1. | Komissio vastaanotti 29 päivänä lokakuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla tanskalaiset yritykset Arbejdsmarkedets Tillægspension (ATP) ja Pension forsikringsaktieselskab (PFA), ruotsalaiset yritykset Folksam ömsesidig livsförsäkring ja Folksam ömsesidig sakförsäkring (yhdessä Folksam Group) sekä tanskalainen yritys C.P. Dyvig & Co. A/S (CPD) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan tanskalaisessa yrityksessä FIH Erhvervsbank A/S (FIH) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 29 päivänä lokakuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla tanskalaiset yritykset Arbejdsmarkedets Tillægspension (ATP) ja Pension forsikringsaktieselskab (PFA), ruotsalaiset yritykset Folksam ömsesidig livsförsäkring ja Folksam ömsesidig sakförsäkring (yhdessä Folksam Group) sekä tanskalainen yritys C.P. Dyvig & Co. A/S (CPD) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan tanskalaisessa yrityksessä FIH Erhvervsbank A/S (FIH) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | ATP: eläkkeet, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

ATP: eläkkeet,

| — | PFA: eläke-ja henkivakuutukset, |
| --- | --- |

—

PFA: eläke-ja henkivakuutukset,

| — | Folksam Group: henki- ja vahinkovakuutukset, |
| --- | --- |

—

Folksam Group: henki- ja vahinkovakuutukset,

| — | CPD: rahoitusneuvonta, yritysrahoitus, fuusioihin ja yrityskauppoihin liittyvä neuvonta ja pääomainvestoinnit, |
| --- | --- |

—

CPD: rahoitusneuvonta, yritysrahoitus, fuusioihin ja yrityskauppoihin liittyvä neuvonta ja pääomainvestoinnit,

| — | FIH: yrityspankkitoiminta, kiinteistörahoitus, strukturoitu rahoitus, pääomamarkkinat, fuusioihin ja yrityskauppohin liittyvä neuvonta ja sijoituspankkitoiminta. |
| --- | --- |

—

FIH: yrityspankkitoiminta, kiinteistörahoitus, strukturoitu rahoitus, pääomamarkkinat, fuusioihin ja yrityskauppohin liittyvä neuvonta ja sijoituspankkitoiminta.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/9

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 302/09

| 1. | Komissio vastaanotti 28 päivänä lokakuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen yrityksen Tyco Electronics (TE) välillisesti kokonaan omistama tytäryritys Tyco Electronics Minnesota Inc. hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä ADC Telecommunications, Inc. (ADC) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 28 päivänä lokakuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalaisen yrityksen Tyco Electronics (TE) välillisesti kokonaan omistama tytäryritys Tyco Electronics Minnesota Inc. hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan yhdysvaltalaisessa yrityksessä ADC Telecommunications, Inc. (ADC) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | TE: elektroniikkatuotteiden suunnittelu, valmistus ja markkinointi useita toimialoja edustaville asiakkaille, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

TE: elektroniikkatuotteiden suunnittelu, valmistus ja markkinointi useita toimialoja edustaville asiakkaille,

| — | ADC: televiestintä-, kaapeli- ja yritysverkkoihin sekä langattomiin verkkoihin liittyvien tuotteiden ja palvelujen kehittäminen. |
| --- | --- |

—

ADC: televiestintä-, kaapeli- ja yritysverkkoihin sekä langattomiin verkkoihin liittyvien tuotteiden ja palvelujen kehittäminen.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/10

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 302/10

| 1. | Komissio vastaanotti 3 päivänä marraskuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys News Corporation (News Corp) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan brittiläisessä yrityksessä British Sky Broadcasting Group plc. (BSkyB) ilmoitetulla julkisella tarjouksella. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 3 päivänä marraskuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla yhdysvaltalainen yritys News Corporation (News Corp) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan brittiläisessä yrityksessä British Sky Broadcasting Group plc. (BSkyB) ilmoitetulla julkisella tarjouksella.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | News Corp: globaali mediayhtiö, jonka lukuisiin toimialoihin kuuluvat elokuvien tuotanto, televisio-ohjelmat, sanomalehdet ja muut tietopalvelut, kirjojen kustantaminen sekä muut toiminnot, kuten ulkomainonta, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

News Corp: globaali mediayhtiö, jonka lukuisiin toimialoihin kuuluvat elokuvien tuotanto, televisio-ohjelmat, sanomalehdet ja muut tietopalvelut, kirjojen kustantaminen sekä muut toiminnot, kuten ulkomainonta,

| — | BSkyB: televisiokanavien tukkutarjonta, maksutelevisiokanavien vähittäisjakelu, maksutelevisioon liittyvien teknisten palvelujen tarjonta, mainonta sekä muut palvelut, kuten vähittäismarkkinoiden puhelin- ja laajakaistapalvelut. |
| --- | --- |

—

BSkyB: televisiokanavien tukkutarjonta, maksutelevisiokanavien vähittäisjakelu, maksutelevisioon liittyvien teknisten palvelujen tarjonta, mainonta sekä muut palvelut, kuten vähittäismarkkinoiden puhelin- ja laajakaistapalvelut.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/11

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2010/C 302/11

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”MOULES DE BOUCHOT DE LA BAIE DU MONT-SAINT-MICHEL”

EY-N:o: FR-PDO-0005-0547-30.03.2006

SAN ( X ) SMM ( )

Tässä yhteenvedossa esitetään tuote-eritelmän pääkohdat tiedotustarkoituksessa.

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Institut national de l’origine et de la qualité |
| --- | --- |
| Osoite: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nimi:

Institut national de l’origine et de la qualité

Osoite:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

P.

+33 0153898000

F.

+33 0153898060

Sähköposti:

info@inao.gouv.fr

2.   Ryhmittymä:

| Nimi: | Comité de défense des «Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel» |
| --- | --- |
| Osoite: | Maison de la baie |
| 35960 Le-Vivier-sur-Mer |
| FRANCE |

Nimi:

Comité de défense des «Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel»

Osoite:

Maison de la baie

35960 Le-Vivier-sur-Mer

FRANCE

P.

+33 0299488615

F.

+33 0299488615

Sähköposti:

—

Kokoonpano:

tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3.   Tuotelaji:

| Luokka 1.7: | Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet |
| --- | --- |

Luokka 1.7:

Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

4.   Eritelmä:

(yhteenveto asetuksen (EY) N:o 510/2006 4 artiklan 2 kohdan mukaisista edellytyksistä)

4.1   Nimi:

”Moules de Bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel”

4.2   Kuvaus:

Pääasiassa Mytilus edulis -lajin (alle 5 % Mytilus galloprovincialis -lajin simpukoita tai galloprovincialis-edulis-hybridejä) eläviä paalusimpukoita, joille on luonteenomaista sileä, tumma ja säännöllisenmuotoinen kuori sekä kelta-oranssi liha, jossa ei ole lainkaan rapuja tai hiekanjyviä. Simpukan liha on pehmeää ja suussa sulavaa, maultaan voittopuolisesti makeaa.

Simpukan keskipituus on vähintään 4 cm, kypsennetyn lihan hiilihydraattipitoisuus yli 4 prosenttia ja lihan vähimmäismäärä 120 Lawrence-Scott-indeksillä mitattuna. Yksityiskohtaiset säännöt siitä, miten tarkastetaan kaupan pidettäviksi valmiiden simpukkaerien kuuluminen oikeaan lajiin sekä keskipituus ja lihan vähimmäismäärä, esitetään 4.5 kohdassa, jossa kuvataan tuotantomenetelmää.

4.3   Maantieteellinen alue:

Simpukoiden maantieteellinen tuotantoalue kattaa simpukoiden viljelyalueen sekä kauppakunnostus- ja pakkausalueen. Viljelyalue sijaitsee Mont-Saint-Michelin lahdelman pakovesivyöhykkeellä etelään linjaukselta, joka kulkee Carollesin kirkontornilta Chaînen kärkeen, ja länteen Ille-et-Vilainen ja Manchen departementtien rajalta. Kauppakunnostus- ja pakkausalue kattaa seuraavat kunnat: Cancale, Cherrueix, Le Vivier-sur-Mer, Mont-Dol, Hirel, Saint-Benoît-des-Ondes ja Saint-Méloir-des-Ondes.

Paalut ja altaat sijaitsevat:

| — | merialueilla, joilla vesi on Mont-Saint-Michelin lahdelman yleiselle luonnonmukaisen tuotannon järjestelmälle luonteenomaista vettä ja veden virtaus eritoten hidasta ja |
| --- | --- |

—

merialueilla, joilla vesi on Mont-Saint-Michelin lahdelman yleiselle luonnonmukaisen tuotannon järjestelmälle luonteenomaista vettä ja veden virtaus eritoten hidasta ja

| — | laajalla pakovesivyöhykkeellä, jonka kerrostumissa on hienoa Macoma Balthica -hiekkaa tai hienosta keskihienoon vaihtelevaa eläinperäistä perustason hiekkaa. |
| --- | --- |

—

laajalla pakovesivyöhykkeellä, jonka kerrostumissa on hienoa Macoma Balthica -hiekkaa tai hienosta keskihienoon vaihtelevaa eläinperäistä perustason hiekkaa.

Simpukat saavat runsaasti erityistä ja vaihtelevaa ravintoa seuraavista syistä:

| — | pakovesivyöhyke on hyvin laaja, |
| --- | --- |

—

pakovesivyöhyke on hyvin laaja,

| — | hienolla hiekalla kehittyy erityisiä benttisiä organismeja, |
| --- | --- |

—

hienolla hiekalla kehittyy erityisiä benttisiä organismeja,

| — | vuoroveden korkeusero on suurin koko Ranskassa, ja vuorovesien virtaukset ja lahdelmaan laskevien jokien virtaukset sekoittuvat keskenään, |
| --- | --- |

—

vuoroveden korkeusero on suurin koko Ranskassa, ja vuorovesien virtaukset ja lahdelmaan laskevien jokien virtaukset sekoittuvat keskenään,

| — | eri ekosysteemien, esimerkiksi mereltä padolla suojattujen alamaiden, vuorovesivyöhykkeiden ja marskimaiden välillä tapahtuu siirtymää ja vuorovaikutusta. |
| --- | --- |

—

eri ekosysteemien, esimerkiksi mereltä padolla suojattujen alamaiden, vuorovesivyöhykkeiden ja marskimaiden välillä tapahtuu siirtymää ja vuorovaikutusta.

Kauppakunnostus- ja pakkausalue on ollut perinteistä simpukka-aluetta jo 1950-luvulta lähtien. Se sijaitsee lähellä perinteisiä, vesitse ja maitse kulkevia reittejä, jotka johtavat pakovesivyöhykkeellä matalalla sijaitseville paaluille.

4.4   Alkuperätodisteet:

Kaikkien Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel -simpukoiden tuotannossa mukana olevien toimijoiden on sitouduttava noudattamaan tuote-eritelmää. Tämä tapahtuu allekirjoittamalla toimintaselvitys. Selvityksen avulla on mahdollista laatia luettelo kaikista toimijoista, jotka osallistuvat suojatun alkuperänimityksen saaneiden simpukoiden tuotantoon, pesuun, kokoluokitteluun ja pakkaamiseen.

Toimijoiden on pidettävä erilaisia rekisterejä. Rekisteriä on pidettävä viljely- ja puhdistuskäytänteistä, merellä tai rannalla sijaitseviin altaisiin varastoitujen simpukoiden määristä, puhdistettujen ja luokiteltujen simpukoiden määristä sekä pakatuista määristä.

Jäljitettävyyden varmistamiseksi suojatun alkuperänimityksen ”Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel” saavat simpukat pidetään fyysisesti erillään muista simpukoista kaikissa tuotannon eri vaiheissa eli viljelyn, pesun, luokittelun ja pakkaamisen aikana.

Kuhunkin pakkaukseen merkitään paino, tuottajan nimi, lähettämön tiedot, pakkauspäivä ja pakkausmääräyksen numero.

Menetelmää täydennetään analyyttisillä ja aistinvaraisilla tarkastuksilla, joiden avulla voidaan varmistaa, että simpukoiden laatu ja ominaispiirteet ovat vaatimusten mukaiset.

4.5   Tuotantomenetelmä:

Simpukat viljellään paaluissa, jotka ovat pakovesivyöhykkeen pohjaan riveittäin pystysuoraan upotettuja pylväitä.

Simpukan poikaset kiinnitetään naruissa paaluihin kunakin vuonna viimeistään 31 päivänä lokakuuta. Poikasia saa kiinnittää paaluihin vain tietyn enimmäismäärän.

Simpukat viljellään asianomaisella viljelyalueella pystypylväsriveistä koostuvilla paalutuksilla. Pylväiden jaottelu ja tiheys on säännelty.

Simpukoiden viljelyaika on vähintään 11 kuukautta, joista vähintään 8 kuukautta paaluissa poikasten istuttamisesta laskettuna. Viljelyaika ei voi ylittää 24:ää kuukautta.

Simpukat korjataan istutusvuotta seuraavan vuoden 15 päivän kesäkuuta ja 15 päivän helmikuuta välillä. Jos simpukoita on viljelty vähintään 18 kuukautta, korjuuaika on 15 päivän kesäkuuta ja 31 päivän heinäkuuta välillä. Korjuun jälkeen simpukat voidaan laittaa säilytyshäkkeihin suljettuina merellä sijaitseviin altaisiin tai rannalla puhdistuslaitoksissa tai lähettämöissä sijaitseviin altaisiin, joihin johdetaan merivettä.

Sen jälkeen kun simpukat ovat mahdollisesti olleet upotettuina altaissa merellä tai rannalla, ne irrotetaan viljelyryväksistä, pestään ja lajitellaan määritellyllä kauppakunnostus- ja pakkausalueella sijaitsevissa lähettämöissä.

Pakkausvalmiissa simpukkaerissä tai analyyttistä tarkastusta varten otetuissa näytteissä saa olla Mytilus galloprovincialis -lajin simpukoita tai galloprovincialis-edulis-hybridejä alle 5 prosenttia. Alle 4 cm:n simpukoiden osuuden on oltava vähemmän kuin 20 prosenttia.

Lihan vähimmäismäärän laskentamenetelmä esitetään yksityiskohtaisesti tuote-eritelmässä. Jos johonkin simpukkasatoon ovat vaikuttaneet poikkeukselliset ilmasto- tai luonnonolot, simpukanlihan vähimmäismäärää voidaan alentaa kansallisella määräyksellä enintään 5 prosenttia tuotekuvauksen 4.2 kohdassa esitetystä määrästä.

Simpukat pakataan määritellyllä kauppakunnostus- ja pakkausalueella. Simpukoiden on oltava peräisin yhdestä ja samasta lähettämöstä. Ne on pakattava 18 tunnin kuluessa pesusta ja luokittelusta.

Simpukat lähetetään ja pidetään kaupan enintään 15 kg:n pakkauksissa. Lopullinen pakkaus voidaan tehdä 2–15 kg:n säkkeihin tai 0,5–7 kg:n rasioihin.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

Maantieteellisen alueen erityisyys

Alkuperänimityksen ”Moules de bouchots de la baie du Mont-Saint-Michel” kattamat kunnat sijaitsevat Saint-Malon lahden perukoilla Mont-Saint-Michelin lahdelman rannoilla.

Mont-Saint-Michelin lahdelmalle on ominaista laaja, hyvin loiva pakovesivyöhyke, kaikkein suurin vuoroveden korkeusero verrattuna Ranskan muihin rannikkoalueisiin sekä ekosysteemien kirjo (mereltä padolla suojatut alamaat, marskimaat, vuorovesivyöhykkeet, joensuistot ...). Ekosysteemeille on tunnusmerkillistä maa- ja vesialueiden vuorovaikutus sekä siirtymä maan ja meren välillä.

Tämän laajan vesialueen vedet ovat matalia ja lämpenevät nopeasti keväällä. Koska hiekka on rakenteeltaan hienoa tai vaihtelee hienosta keskihienoon, vedet ovat hyvin sameita. Saavuttuaan lahdelmaan hiekka liikkuu hyvin hitaasti, lukuun ottamatta vuoroveden korkeuserosta ja tuulista aiheutuvia heilahteluja.

Mont-Saint-Michelin lahdelmalla on lisäsi se erityispiirre, ettei siellä ole huomattavia kotoperäisiä simpukkakantoja. Mytilus galloprovincialis -lajia esiintyy vain vähän, eikä Mytilus edulis -laji pysty lisääntymään.

Näiden poikkeuksellisten luonnonolojen vuoksi Charentesin viljelijät ryhtyivät 1950-luvun lopulla viljelemään simpukoita paaluissa. Tuottajat olivat tietoisia riskeistä, joita liikatuotannosta aiheutuisi ympäristölle ja itse tuotteelle, ja alkoivat tiukasti säännellä paalujen upottamista. Simpukanviljelijät ryhtyivät analyyttisten ja aistinvaraisten tarkistusten perusteella myös soveltamaan simpukkasadon korjuun aloittamis- ja lopettamismenettelyä, jottei satoa korjattaisi liian varhain, kun simpukat eivät ole vielä riittävän suuria.

Tuotteen erityispiirteet

Mont-Saint-Michelin lahdelman simpukat ovat Mytilus edulis -lajin paalusimpukoita. Ne eroavat selvästi samanlajisista, samalla menetelmällä muualla viljellyistä simpukoista. Tärkeimpiä eroja ovat kuoren korkea täyttöaste, suuri hiilihydraattipitoisuus, lihan keltaisesta oranssiin vaihteleva väri, pehmeä ja suussa sulava rakenne sekä makeus.

Erityispiirteidensä vuoksi Mont-Saint-Michelin lahdelman paalusimpukat muodostavat markkinoilla vertailukohteen erityisesti sen vuoksi, että niiden myyntihinta ylittää muista tuotantokeskuksista tulevien simpukoiden hinnan.

Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen tuotteen laatuun tai ominaispiirteisiin

Alun perin Aiguillonin lahdelmalta tulleet simpukanviljelijät päätyivät etsiessään uusia paalusimpukoiden tuotantopaikkoja 1950-luvulta lähtien Mont-Saint-Michelin lahdelmaan, jossa olosuhteet olivat erityisen suotuisat: pakovesivyöhyke oli hyvin loiva ja hyvin säännönmukainen ja sille johti perinteisiä, vesitse ja maitse kulkevia reittejä.

Syvyysomaisuuksien ansiosta simpukat hyötyvät hyvin selvästi paaluviljelyn eduista. Samoin syvyysominaisuudet luovat vesimassoille sellaiset lämpö- ja sameusolot, joiden ansiosta ravintoaineita on runsaasti saatavilla. Simpukat eivät tarvitse lisäravintoa. Lisäksi vesimassat pysyttelevät hyvin kauan lahdelman perukoilla, minkä ansiosta kasviplankton pysyttelee lisääntyessään pitkään simpukoiden saatavilla. Simpukoilla onkin runsaasti ravintoa.

Ravintoaineita saadaan runsaasti myös lahdelman muista ekosysteemeistä. Nekin vaikuttavat Mont-Saint-Michelin lahdelman simpukoiden kuoren korkeaan täyttöasteeseen ja erityisiin aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Näistä eri ravintoaineista tärkeä rooli on vuorovesivyöhykkeiden pinnalla asustavilla mikrolevillä, sillä havaintojen mukaan 96 prosenttia Mont-Saint-Michelin lahdelman simpukoiden vatsalaukuista löydetyistä piitukirangoista on peräisin neljästä näissä kerrostumissa asuvasta piilevälajista.

Koska Mytilus galloprovincialis -lajia ei esiinny näillä vesillä luontaisesti, eikä Mytilus edulis -laji lisäänny niillä, lahdelmaan istutetuilla simpukoilla ei ole kilpailijoita tilan eikä ravinnon suhteen. Niinpä simpukat kehittyvät nopeasti.

Simpukantuottajat ovat ottaneet käyttöön erilaisia toimenpiteitä luonnonvarojen hoitamiseksi ja ympäristön säilyttämiseksi ja luoneet näin erinomaisen ympäristön Moni-Saint-Michelin lahdelman paalusimpukoille.

Mont-Saint-Michelin lahdelman maantieteellinen ympäristö ja sen luontaiset osa-tekijät, joita simpukantuottajat ovat huolellisesti hyödyntäneet aina tuotannon alkuajoista lähtien, antavat paaluviljellyille Mytilus edulis -lajin simpukoille niiden erityisominaisuudet.

4.7   Tarkastuslaitos:

| Nimi: | Institut national de l’origine et de la qualité (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Osoite: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Nimi:

Institut national de l’origine et de la qualité (I.N.A.O.)

Osoite:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

P.

+33 0153898000

F.

+33 0142255797

Sähköposti:

info@inao.gouv.fr

| Nimi: | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (D.G.C.C.R.F.) |
| --- | --- |
| Osoite: | 59 Bd V. Auriol |
| 75703 Paris Cedex 13 |
| FRANCE |

Nimi:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (D.G.C.C.R.F.)

Osoite:

59 Bd V. Auriol

75703 Paris Cedex 13

FRANCE

P.

+33 0144871717

F.

+33 0144973037

Sähköposti:

—

4.8   Merkinnät:

Alkuperänimityksen ”Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel” saaneiden simpukoiden kaikissa yksittäispakkauksissa on oltava seuraavat tiedot: suojatun alkuperänimityksen nimi ”Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel”, joka on kirjoitettu vähintään yhtä suurin kirjaimin kuin pakkausmerkinnän suurimmat kirjainmerkinnät, maininta ”appellation d’origine protégée” (suojattu alkuperänimitys) sekä yhteisön SAN-tunnus juuri ennen alkuperänimitystä tai heti sen jälkeen ilman välimainintoja.

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/16

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

2010/C 302/12

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

MUUTOSHAKEMUS

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

9 ARTIKLASSA TARKOITETTU MUUTOSHAKEMUS

”BEAUFORT”

EY-N:o: FR-PDO-0217-0106-07.07.2009

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Eritelmän kohta (kohdat), jo(i)ta muutos koskee:

| — |  | Tuotteen nimi |
| --- | --- | --- |
| — |  | Tuotteen kuvaus |
| — | | Maantieteellinen alue |
| — |  | Alkuperätodisteet |
| — |  | Tuotantomenetelmä |
| — |  | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| — |  | Merkitseminen |
| — |  | Kansalliset vaatimukset |
| — |  | Muu (täsmennettävä) |

—



Tuotteen nimi

—



Tuotteen kuvaus

—

Image

Maantieteellinen alue

—



Alkuperätodisteet

—



Tuotantomenetelmä

—



Yhteys maantieteelliseen alkuperään

—



Merkitseminen

—



Kansalliset vaatimukset

—



Muu (täsmennettävä)

2.   Muutoksen/muutosten tyyppi:

| — |  | Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos |
| --- | --- | --- |
| — | | Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu |
| — |  | Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta) |
| — |  | Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta) |

—



Yhtenäisen asiakirjan tai yhteenvedon muutos

—

Image

Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n eritelmän muutos, kun yhtenäistä asiakirjaa tai yhteenvetoa ei ole julkaistu

—



Eritelmän muutos, joka ei edellytä julkaistun yhtenäisen asiakirjan muutosta (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 3 kohta)

—



Eritelmän väliaikainen muutos, joka johtuu viranomaisten asettamista pakollisista terveys- tai kasvinsuojelutoimista (asetuksen (EY) N:o 510/2006 9 artiklan 4 kohta)

3.   Muutos (Muutokset):

3.1   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Lisätään SAN-nimityksellä ”Beaufort” varustetun tuotteen maantieteellisen alueen kuntien luetteloon seuraavat kunnat tai osia niistä: Tours en Savoie ja Montsapey (Savoien departementti) kokonaisuudessaan sekä Albertville (Savoien departementti) osittain maarekisterinumeroiden E2, E3, E4 osalta.

Selitys:

On vastaanotettu pyyntöjä uusien alueiden liittämiseksi SAN-nimityksellä ”Beaufort” varustetun tuotteiden tuotantoalueeseen.

Asiantuntijakomitea on tutkinut asiaa tuotantoalueelle ominaisten piirteiden selventämiseksi. Tutkimuksen päätteeksi vahvistettiin kriteerit, joiden nojalla eräät tuotantoalueeseen liittämistä koskevat pyynnöt voitiin hyväksyä.

Beaufort-tuotteen tuotantoalueen ominaispiirteet voidaan esittää lyhyesti seuraavasti:

Se kattaa Alppien sisäosista muodostuvan geologisen alueen, jolle tyypillinen kiteinen maaperä yhdistyy savi- ja sedimenttimaihin. Avoimille vuoristoalueille ja korkeille rinteille on muodostunut laajoja nurmialueita (vuoristolaitumia), jotka sijaitsevat 1 550–3 000 metrin korkeudessa.

Koska laitumet sijaitsevat eri korkeuksilla, niillä kasvaa ruohoa ja runsaasti eri rehulajeja koko kesäkauden ajan kesäkuusta syyskuuhun asti.

Alueella on otettu käyttöön pengerretty maatalousjärjestelmä, jossa maataloutta harjoitetaan lypsyeläinten laiduntamisessa käytettyjen vuoristolaitumien lisäksi alavilla mailla, joilla sijaitsevia nurmia käytetään usein niittoon. Ihmiset ja eläimet seuraavat kesän aikana ruohon kasvua siirtyen laitumelta toiselle.

Beaufort-juusto on näin ollen syntynyt ihmisen mukauduttua kyseisen Pohjois-Alppien alueen luonnonolosuhteisiin.

Koko tuotantoalue on jo kauan ollut tunnettu kypsytetyn puristetun runsasrasvaisen juuston valmistuksesta.

Siellä on todistetusti valmistettu Beaufort-juustoa 1600-luvulta lähtien.

Ehdotetut alueet päätettiin liittää Beaufort-juuston tuotantoalueeseen sen jälkeen, kun niiden oli varmistettu vastaavan edellä esitettyjä ominaisuuksia.

3.2   Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

Ei sisällön muutosta, muotoilu asetuksessa (EY) N:o 510/2006 säädetyn suunnitelman mukaisesti.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”BEAUFORT”

EY-N:o: FR-PDO-0217-0106-07.07.2009

SMM ( ) SAN ( X )

1.   Nimi:

”Beaufort”

2.   Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Ranska

3.   Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1   Tuotelaji:

| Luokka 1.3 – | Juustot |
| --- | --- |

Luokka 1.3 –

Juustot

3.2   Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Beaufort on yksinomaan lehmän täysmaidosta valmistettu kypsytetty puristettu juusto. Valmistusmenettelyssä raakamaito juoksetetaan, juusto kypsennetään, puristetaan ja suolataan ensin suolavedessä ja sitten pinnalta, ja juustoa kypsytetään vähintään 5 kuukautta. Juustomassa on notkeaa ja täyteläistä, sen väri vaihtelee luonnonvalkeasta vaaleankeltaiseen ja siinä voi olla joitakin pieniä horisontaalisia halkeamia ja muutamia pieniä reikiä. Juustotahkot ovat litteitä ja koverapohjaisia, niiden paino on 20–70 kg, halkaisija 35–75 cm ja korkeus 11–16 cm. Juuston kuori on kiiltävä, puhdas ja luja, ja sen väri vaihtelee yhtenäisen keltaisesta ruskeaan. Juuston vähimmäisrasvapitoisuus on täydellisen kuivauksen jälkeen 48 prosenttia 100:aa juustogrammaa kohden ja kypsytetyn tuotteen kuiva-ainepitoisuus on vähintään 61 grammaa 100:aa juustogrammaa kohden.

Jokaiseen tahkoon kiinnitetään sininen kaseiinilaatta, johon on merkitty juustonvalmistajan tunnus.

Kun juustoa myydään esipakkauksen jälkeen, paloissa on oltava nimitykselle tunnusomaista kuorta. Kasvusto voidaan kuitenkin irrottaa kuoresta. Kun juustoa myydään raastettuna, nimitystä ”Beaufort” ei saa käyttää.

Juuston valmistuksessa saa käyttää yksinomaan paikallisiin Tarine- ja Abondance- rotuihin kuuluvien tai kantakirjan pääjaksoon merkitsemistä koskevat kriteerit täyttävien taikka sellaisten lehmien maitoa, jotka on tunnistettu hyväksyttyjen fenotyyppisten ominaisuuksiensa perusteella.

3.3   Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

Beaufort-juuston valmistukseen käytettävät raaka-aineet ovat seuraavat:

| — | raaka täysmaito, joka käytetään joko jokaisen lypsyn jälkeen viilentämättömänä tai joka on peräisin kahdesta lypsystä saatujen maitojen sekoituksesta; viimeksi mainituista maidoista toinen kerätään kahden tunnin kuluessa lypsystä viilentämättömänä ja toinen on viilennetty; |
| --- | --- |

—

raaka täysmaito, joka käytetään joko jokaisen lypsyn jälkeen viilentämättömänä tai joka on peräisin kahdesta lypsystä saatujen maitojen sekoituksesta; viimeksi mainituista maidoista toinen kerätään kahden tunnin kuluessa lypsystä viilentämättömänä ja toinen on viilennetty;

| — | heraan lisättävä juoksutin, joka on saatu juoksutusmahan maseroinnista. Tarvittaessa täydennyksenä on mahdollista käyttää keinotekoista juoksutinta; |
| --- | --- |

—

heraan lisättävä juoksutin, joka on saatu juoksutusmahan maseroinnista. Tarvittaessa täydennyksenä on mahdollista käyttää keinotekoista juoksutinta;

| — | termofiiliset hapatteet, jotka koostuvat suurimmalta osin maitohappobakteereista. Heraan lisätty juoksutin sekä hapatteiden viljelyä että juoksuttimen valmistusta varten; |
| --- | --- |

—

termofiiliset hapatteet, jotka koostuvat suurimmalta osin maitohappobakteereista. Heraan lisätty juoksutin sekä hapatteiden viljelyä että juoksuttimen valmistusta varten;

| — | suola: suolaus tapahtuu ensiksi upottamalla juustomassa 24 tunniksi suolaveteen ja sen jälkeen kypsytyksen aikana. |
| --- | --- |

—

suola: suolaus tapahtuu ensiksi upottamalla juustomassa 24 tunniksi suolaveteen ja sen jälkeen kypsytyksen aikana.

| — | Juustoon on kiinnitetty sininen kaseiinilaatta ja siihen on tehty elintarvikemusteella jäljitettävyysmerkintöjä. |
| --- | --- |

—

Juustoon on kiinnitetty sininen kaseiinilaatta ja siihen on tehty elintarvikemusteella jäljitettävyysmerkintöjä.

Beaufort-juuston valmistuksessa ei saa käyttää mitään muita tuotteita.

3.4   Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

Tarine- ja Abondance- rotujen puhdasrotuisia lypsylehmiä ruokitaan seuraavasti:

| — | talvikaudella vähintään 13 kg heinää, johon voidaan lisätä 3 kg kuivattua jauhettua alfalfaa. Lypsykarjalle annettavien täydennysrehujen keskimääräinen osuus voi olla enintään 1/3 perusannoksen painosta. Rehuseoksissa on käytettävä määriteltyjä lajeja ja geneettisesti muuntelemattomia lajikkeita, ja niillä on oltava seuraavat tekniset ominaisuudet: 0,94 UFL, 123 PDIE ja 119 PDIN; |
| --- | --- |

—

talvikaudella vähintään 13 kg heinää, johon voidaan lisätä 3 kg kuivattua jauhettua alfalfaa. Lypsykarjalle annettavien täydennysrehujen keskimääräinen osuus voi olla enintään 1/3 perusannoksen painosta. Rehuseoksissa on käytettävä määriteltyjä lajeja ja geneettisesti muuntelemattomia lajikkeita, ja niillä on oltava seuraavat tekniset ominaisuudet: 0,94 UFL, 123 PDIE ja 119 PDIN;

| — | kesäkaudella karja laiduntaa. Laaksolaitumilla lypsykarjalle annettavien talvikauden täydennysrehuja vastaavien täydennysrehujen keskimääräinen osuus voi olla 2,5 kg/päivä/lypsylehmä. Vuoristolaitumilla lypsykarjalle annettavien täydennysrehujen keskimääräinen osuus on enintään 1,5 kg/lypsylehmä/päivä; |
| --- | --- |

—

kesäkaudella karja laiduntaa. Laaksolaitumilla lypsykarjalle annettavien talvikauden täydennysrehuja vastaavien täydennysrehujen keskimääräinen osuus voi olla 2,5 kg/päivä/lypsylehmä. Vuoristolaitumilla lypsykarjalle annettavien täydennysrehujen keskimääräinen osuus on enintään 1,5 kg/lypsylehmä/päivä;

| — | Näiden kahden perusravintoannoksen välillä sallitaan keväisin ja syksyisin 15 päivän pituinen siirtymäkausi. |
| --- | --- |

—

Näiden kahden perusravintoannoksen välillä sallitaan keväisin ja syksyisin 15 päivän pituinen siirtymäkausi.

Alueen ulkopuolelta tulevaa rehua käytetään vain täydentävänä lisänä. Vähintään 75 % lypsykarjan tarvitsemasta heinästä ja laidunrehusta on tultava kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta, jotta vähintään 75 % maidontuotannosta perustuisi kyseiseltä alueelta peräisin olevaan rehuun.

Vähintään 20 % vuosittaisista heinätarpeista on peräisin kyseiseltä maantieteelliseltä alueelta.

Karjaa laidunnetaan niityillä perinteiseen tapaan, jolloin laitumille levittyy karjanlantaa. Puhdistamolietteen tai siitä johdettujen tuotteiden levittäminen maahan on kiellettyä kaikilla Beaufort-juuston tuotantoon käytetyillä niityillä ja laitumilla.

3.5   Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Maidon tuotannon, juuston valmistuksen ja vähintään 5 kuukautta kestävän kypsytyksen on tapahduttava maantieteellisellä alueella.

3.6   Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Kun juustoa myydään esipakkauksen jälkeen, paloissa on oltava nimitykselle tunnusomaista kuorta. Kasvusto voidaan kuitenkin irrottaa kuoresta. Kun juustoa myydään raastettuna, nimitystä ”Beaufort” ei saa käyttää.

3.7   Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Beaufort-alkuperänimitykseen oikeutettujen juustojen päällysmerkinnöissä on oltava kyseinen nimitys kirjaimin, joiden on oltava kooltaan vähintään kaksi kolmasosaa merkintöjen suurimmasta kirjaimesta.

Kaikkien muiden luonnehdintojen tai muiden mainintojen liittäminen kyseiseen suojattuun alkuperänimitykseen etiketeissä, mainonnassa, kauppalaskuissa ja muissa asiakirjoissa on kiellettyä, lukuun ottamatta:

| — | erityisiä tehtaan- tai kauppamerkkejä; |
| --- | --- |

—

erityisiä tehtaan- tai kauppamerkkejä;

| — | ilmaisuja: ”été” (”kesä”) ja ”chalet d'alpage” (”vuoristomaja”), joiden käyttö sallitaan seuraavin edellytyksin:






  a) | ”été”: kesä-lokakuussa valmistetuista maitotuotteista, myös vuoristoniityillä tuotetusta maidosta; |
| --- | --- | --- |

—

ilmaisuja: ”été” (”kesä”) ja ”chalet d'alpage” (”vuoristomaja”), joiden käyttö sallitaan seuraavin edellytyksin:

a)

”été”: kesä-lokakuussa valmistetuista maitotuotteista, myös vuoristoniityillä tuotetusta maidosta;

| b) | ”chalet d'alpage” kesäkauden tuotteista, joita valmistetaan kahdesti päivässä yli 1 500 metrin korkeudessa sijaitsevilla vuoristomajoilla perinteisin menetelmin maidosta, joka on saatu samasta majan karjasta. |
| --- | --- |

b)

”chalet d'alpage” kesäkauden tuotteista, joita valmistetaan kahdesti päivässä yli 1 500 metrin korkeudessa sijaitsevilla vuoristomajoilla perinteisin menetelmin maidosta, joka on saatu samasta majan karjasta.

Beaufort-juustolle tyypillisen sinisen kaseiinilaatan lisäksi juustoissa, jotka on tuotettu luonnehdinnan ”chalet d'alpage” käyttöön vaadittujen erityisedellytysten mukaisesti, on oltava edellä kuvailtu ylimääräinen kaseiinilaatta. Tämän lisäksi valmistajien, jotka käyttävät chalet d'alpage -mainintaa, on vuosittain ennen vuoristolaitumille siirtymistä annettava Ranskan alkuperänimitysten keskusvirastolle sitoumus edellä määriteltyjen erityisten tuotantoedellytysten noudattamisesta.

Kun juustoa myydään esipakkaukseen jälkeen, paloissa on oltava nimitykselle tunnusomaista kuorta. Kasvusto voidaan kuitenkin irrottaa kuoresta.

Kun juustoa myydään raastettuna, nimitystä ”Beaufort” ei saa käyttää.

4.   Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Beaufort-juuston tuotantoalue ulottuu Beaufortainin, Tarentaisen ja Mauriennen vuoristoalueille. Se kattaa osan Savoien departementista ja viereisen osa-alueen Haute-Savoien departementista.

Maito tuotetaan ja juustot jalostetaan ja kypsytetään seuraavat kunnat käsittävällä maantieteellisellä alueella:

| | Savoien departementti | Albertvillen arrondissementti:
  Albertvillen kantoni: Rognaix, La Bâthie, Cevins, Saint-Paul-sur-Isère, Esserts-Blay, Tours-en-Savoie maarekisterinumeroihin of Albertville E2, E3 ja E4 kuuluva osa Albertvillen kuntaa.
  Uginen kantoni: La Giettaz, Flumet, Notre-Dame-de-Bellecombe, Crest-Voland, Cohennoz, Saint-Nicolas-la-Chapelle.
  Beaufort'n kantoni: Beaufort, Hauteluce, Queige, Villard-sur-Doron.
  Bourg-Saint-Mauricen kantoni: Bourg-Saint-Maurice, Les Chapelles, Montvalezan, Sainte-Foy-Tarentaise, Séez, Tignes, Val-d'Isère, Villaroger.
  Aimen kantoni: Aime, Bellentre, La Côte-d'Aime, Granier, Landry, Mâcot-la-Plagne, Montgirod, Peisey-Nancroix, Valezan.
  Bozelin kantoni: Les Allues, Bozel, Brides-les-Bains, Champagny-en-Vanoise, Feissons-sur-Salins, Montagny, La Perrière, Planay, Pralognan-la-Vanoise, Saint-Bon-Tarentaise.
  Moûtiers'n kantoni: Aigueblanche, Les Avanchers-Valmorel, Le Bois, Bonneval, Feissons-sur-Isère, Fontaine-le-Puits, Hautecour, Moûtiers, La Léchère, Notre-Dame-du-Pré, Saint-Jean-de-Belleville, Saint-Marcel, Saint-Martin-de-Belleville, Saint-Oyen, Salins-les-Thermes, Villarlurin. |
| --- | --- | --- |

Savoien departementti

Albertvillen arrondissementti:

Albertvillen kantoni: Rognaix, La Bâthie, Cevins, Saint-Paul-sur-Isère, Esserts-Blay, Tours-en-Savoie maarekisterinumeroihin of Albertville E2, E3 ja E4 kuuluva osa Albertvillen kuntaa.

Uginen kantoni: La Giettaz, Flumet, Notre-Dame-de-Bellecombe, Crest-Voland, Cohennoz, Saint-Nicolas-la-Chapelle.

Beaufort'n kantoni: Beaufort, Hauteluce, Queige, Villard-sur-Doron.

Bourg-Saint-Mauricen kantoni: Bourg-Saint-Maurice, Les Chapelles, Montvalezan, Sainte-Foy-Tarentaise, Séez, Tignes, Val-d'Isère, Villaroger.

Aimen kantoni: Aime, Bellentre, La Côte-d'Aime, Granier, Landry, Mâcot-la-Plagne, Montgirod, Peisey-Nancroix, Valezan.

Bozelin kantoni: Les Allues, Bozel, Brides-les-Bains, Champagny-en-Vanoise, Feissons-sur-Salins, Montagny, La Perrière, Planay, Pralognan-la-Vanoise, Saint-Bon-Tarentaise.

Moûtiers'n kantoni: Aigueblanche, Les Avanchers-Valmorel, Le Bois, Bonneval, Feissons-sur-Isère, Fontaine-le-Puits, Hautecour, Moûtiers, La Léchère, Notre-Dame-du-Pré, Saint-Jean-de-Belleville, Saint-Marcel, Saint-Martin-de-Belleville, Saint-Oyen, Salins-les-Thermes, Villarlurin.

| | Saint-Jean-de-Mauriennen arrondissementti:
  Canton d'Aiguebelle: Montsapey.: Montsapey.
  La Chambren kantoni: La Chambre, La Chapelle, Les Chavannes-en-Maurienne, Montaimont, Montgellafray, Notre-Dame-du-Cruet, Saint-Alban-des-Villards, Saint-Avre, Saint-Colomban-des-Villards, Saint-Etienne-de-Cuines, Saint-François-Longchamp, Sainte-Marie-de-Cuines, Saint-Martin-sur-la-Chambre, Saint-Rémy-de-Maurienne.
  Saint-Jean-de-Mauriennen kantoni: Albiez-le-Jeune, Albiez-Montrond, Le Châtel, Fontcouverte-la-Toussuire, Hermillon, Jarrier, Montricher-Albanne, Montvernier, Pontamafrey-Montpascal, Saint-Jean-d'Arves, Saint-Jean-de-Maurienne, Saint-Julien-Mont-Denis, Saint-Pancrace, Saint-Sorlin-d'Arves, Villarembert, Villargondran.
  Saint-Michel-de-Mauriennen kantoni: Orelle, Saint-Martin-d'Arc, Saint-Martin-de-la-Porte, Saint-Michel-de-Maurienne, Valloire, Valmeinier.
  Modanen kantoni: Aussois, Avrieux, Fourneaux, Freney, Modane, Saint-André, Villarodin-Bourget.
  Lanslebourg-Mont-Cenis'n kantoni: Bessans, Bonneval-sur-Arc, Bramans, Lanslebourg-Mont-Cenis, Lanslevillard, Sollières-Sardières, Termignon. |
| --- | --- |

Saint-Jean-de-Mauriennen arrondissementti:

Canton d'Aiguebelle: Montsapey.: Montsapey.

La Chambren kantoni: La Chambre, La Chapelle, Les Chavannes-en-Maurienne, Montaimont, Montgellafray, Notre-Dame-du-Cruet, Saint-Alban-des-Villards, Saint-Avre, Saint-Colomban-des-Villards, Saint-Etienne-de-Cuines, Saint-François-Longchamp, Sainte-Marie-de-Cuines, Saint-Martin-sur-la-Chambre, Saint-Rémy-de-Maurienne.

Saint-Jean-de-Mauriennen kantoni: Albiez-le-Jeune, Albiez-Montrond, Le Châtel, Fontcouverte-la-Toussuire, Hermillon, Jarrier, Montricher-Albanne, Montvernier, Pontamafrey-Montpascal, Saint-Jean-d'Arves, Saint-Jean-de-Maurienne, Saint-Julien-Mont-Denis, Saint-Pancrace, Saint-Sorlin-d'Arves, Villarembert, Villargondran.

Saint-Michel-de-Mauriennen kantoni: Orelle, Saint-Martin-d'Arc, Saint-Martin-de-la-Porte, Saint-Michel-de-Maurienne, Valloire, Valmeinier.

Modanen kantoni: Aussois, Avrieux, Fourneaux, Freney, Modane, Saint-André, Villarodin-Bourget.

Lanslebourg-Mont-Cenis'n kantoni: Bessans, Bonneval-sur-Arc, Bramans, Lanslebourg-Mont-Cenis, Lanslevillard, Sollières-Sardières, Termignon.

| | Haute-Savoien departementti
  Bonnevillen arrondissementti:
  Sallanchesin kantoni: Praz-sur-Arlyn kunta
  Saint-Gervais-les-Bains'n kantoni: se osa Contamines-Montjoien kuntaa, joka koostuu neljästä vuoristolaitumesta, jotka on nimetty maarekisterissä seuraavasti: La Roselette, Les Besoëns, Les Tierces ja Les Coins. |
| --- | --- |

Haute-Savoien departementti

Bonnevillen arrondissementti:

Sallanchesin kantoni: Praz-sur-Arlyn kunta

Saint-Gervais-les-Bains'n kantoni: se osa Contamines-Montjoien kuntaa, joka koostuu neljästä vuoristolaitumesta, jotka on nimetty maarekisterissä seuraavasti: La Roselette, Les Besoëns, Les Tierces ja Les Coins.

5.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1   Maantieteellisen alueen erityisyys:

Beaufort-tuotantoalueen luonnonympäristölle on leimallista sen kuuluminen Alppien sisäosien vuoristoalueisiin, joilla on seuraavat ominaisuudet:

| — | sisäosien kiteiset ja kompaktit vuoret sekä Briançonnet'n alueen sedimenttikivi; |
| --- | --- |

—

sisäosien kiteiset ja kompaktit vuoret sekä Briançonnet'n alueen sedimenttikivi;

| — | osassa uloimpia kiteisiä vuoria esiintyy kovan kiteisen kallion ohella liuskekiven tyyppistä pehmeää sedimenttikiveä; |
| --- | --- |

—

osassa uloimpia kiteisiä vuoria esiintyy kovan kiteisen kallion ohella liuskekiven tyyppistä pehmeää sedimenttikiveä;

| — | kovan kalkkikallion puuttuminen laajoilta alueilta; |
| --- | --- |

—

kovan kalkkikallion puuttuminen laajoilta alueilta;

| — | ”pehmeä” maaperä, joka on yleensä tyypillinen savimaille ja joilla ei esiinny suurista kivistä muodostuvia lohkareikkoja; |
| --- | --- |

—

”pehmeä” maaperä, joka on yleensä tyypillinen savimaille ja joilla ei esiinny suurista kivistä muodostuvia lohkareikkoja;

| — | Alppien sisäosille tyypillinen ilmasto: alue on suojassa läntisten ilmavirtausten suoralta vaikutukselta (yleensä vähemmän sadetta ja enemmän auringonvaloa kuin muualla Pohjois-Alppien alueilla). Alue sijaitsee lehtikuusivyöhykkeen ja sen lähivyöhykkeiden rajoilla. |
| --- | --- |

—

Alppien sisäosille tyypillinen ilmasto: alue on suojassa läntisten ilmavirtausten suoralta vaikutukselta (yleensä vähemmän sadetta ja enemmän auringonvaloa kuin muualla Pohjois-Alppien alueilla). Alue sijaitsee lehtikuusivyöhykkeen ja sen lähivyöhykkeiden rajoilla.

Kyseisellä alueella esiintyy 1 500–3 000 metrin korkeudessa laajoja vuoristoniittyjä. Niillä kasvaa runsaasti kaksisirkkaisia kasveja, jotka antavat laidunrehulle ”mausteisen” vivahteen. Nämä avarille rinteille porrastuneet laajat niittyalueet ovat yksi Beaufort-juuston tuotantoalueen tärkeistä erityispiirteistä.

Vuoristoniityille on muodostunut ainutlaatuisia laiduntamiskäytäntöjä, joita ei harjoiteta samassa mittakaavassa muualla Alppien alueella.

Dubois (1996) on kuvaillut kyseistä järjestelyä Arbos'n (1922), Blanchardin (1938) ja Reffayn (1967) teosten pohjalta seuraavasti:

”1900-luvun alussa voitiin erottaa toisistaan kaksi pääasiallista tuotantojärjestelmää:

| — | Suurilla vuorilla laidunsi paimenten valvonnassa suuri määrä lypsylehmiä (karjan koko vaihteli 50:stä yli sataan), joita tarvittiin suurikokoisten kypsytettyjen puristettujen juustojen päivittäiseen tuotantoon. |
| --- | --- |

—

Suurilla vuorilla laidunsi paimenten valvonnassa suuri määrä lypsylehmiä (karjan koko vaihteli 50:stä yli sataan), joita tarvittiin suurikokoisten kypsytettyjen puristettujen juustojen päivittäiseen tuotantoon.

| — | Pienillä vuorilla tuotanto perustui pieniin perhetiloihin. Lehmät lypsettiin vuoristomajalla ja liete tai lanta hyödynnettiin vuoristoniittyjen yksityisillä osilla, joita viljeltiin tai käytettiin niittoon. Alppilaiduntamista saatettiin harjoittaa siten, että karjaa siirrettiin eri korkeuksille tai vuoren toiselle rinteelle. Se oli kuitenkin huomattavasti vähäisempää kuin suurilla vuorilla. Pienikokoiset karjat olivat vartioituja. Pieniä reblochon- tai tomme-tyyppisiä juustoja valmistettiin vuoristomajoilla. Joskus maito toimitettiin meijeriin.” |
| --- | --- |

—

Pienillä vuorilla tuotanto perustui pieniin perhetiloihin. Lehmät lypsettiin vuoristomajalla ja liete tai lanta hyödynnettiin vuoristoniittyjen yksityisillä osilla, joita viljeltiin tai käytettiin niittoon. Alppilaiduntamista saatettiin harjoittaa siten, että karjaa siirrettiin eri korkeuksille tai vuoren toiselle rinteelle. Se oli kuitenkin huomattavasti vähäisempää kuin suurilla vuorilla. Pienikokoiset karjat olivat vartioituja. Pieniä reblochon- tai tomme-tyyppisiä juustoja valmistettiin vuoristomajoilla. Joskus maito toimitettiin meijeriin.”

Lypsykarjan kasvatus on voinut Alpeilla jatkua ainoastaan pohjoisosissa, joiden ilmasto on tarpeeksi kostea. Muissa Alppien osissa sijaitsevilla vuoristoniityillä on 1960-luvusta alkaen kasvatettu lampaita ja vähemmässä määrin vuohia.

Vuoristolaidunten koko ja niillä laidunnettavien karjojen suuruus ovat edelleenkin seikkoja, jotka erottavat Beaufort-juuston maantieteellisen tuotantoalueen muista alueista. Tämän maantieteellisen alueen vuoristokarjojen osuus onkin 92 prosenttia koko Savoien departementin vuoristokarjoista.

| — | Karjoja voidaan edelleenkin laiduntaa suurilla vuoristoniityillä liikuteltavien lypsykoneiden ansiosta, eli karjaa ei enää tarvitse kokonaisuudessaan siirtää. Edellä mainitut suurten ja pienten vuorten järjestelmät ovat edelleen käytössä. Suurilla vuorilla hyödynnetään yleensä liikuteltavaa lypsyasemaa, jota siirretään 2–7 päivän välein. Yösuojia pystytetään, jos on riittävästi aikaa. Vuoristomajoilla lypsäminen on edelleen tavallista Val d'Arlyn ja Mauriennen seuduilla. |
| --- | --- |

—

Karjoja voidaan edelleenkin laiduntaa suurilla vuoristoniityillä liikuteltavien lypsykoneiden ansiosta, eli karjaa ei enää tarvitse kokonaisuudessaan siirtää. Edellä mainitut suurten ja pienten vuorten järjestelmät ovat edelleen käytössä. Suurilla vuorilla hyödynnetään yleensä liikuteltavaa lypsyasemaa, jota siirretään 2–7 päivän välein. Yösuojia pystytetään, jos on riittävästi aikaa. Vuoristomajoilla lypsäminen on edelleen tavallista Val d'Arlyn ja Mauriennen seuduilla.

| — | Vuoristoniityillä tapahtuva maidon jalostaminen on huomattavasti harvinaisempaa, ja sen tilalle ovat tulleet laaksoihin perustetut jalostuslaitokset. Vuoristolaiduntamiseen perustuva järjestelmä vaatii kuitenkin muihin maidontuotantojärjestelmiin verrattuna edelleen paljon työvoimaa ja mahdollistaa tasankoalueilta jo kadonneiden pientilojen säilymisen. |
| --- | --- |

—

Vuoristoniityillä tapahtuva maidon jalostaminen on huomattavasti harvinaisempaa, ja sen tilalle ovat tulleet laaksoihin perustetut jalostuslaitokset. Vuoristolaiduntamiseen perustuva järjestelmä vaatii kuitenkin muihin maidontuotantojärjestelmiin verrattuna edelleen paljon työvoimaa ja mahdollistaa tasankoalueilta jo kadonneiden pientilojen säilymisen.

Beaufortainin ja Tarentaisen alueella harjoitetaan myös voimaperäistä tuotantoa: lypsykonetta siirretään joskus kahdesti päivässä, odotus- ja lepoaitauksia pystytetään säännöllisesti. Näiden alueiden eri korkeuksilla ja eri ilmansuuntiin sijaitsevilla niityillä harjoitettava laiduntaminen perustuu ruohonkasvun rytmiin ja hyötyy kasviston tasaisesta jakautumisesta.

Vuoristolaiduntamisen ansiosta laaksojen viljelmät on voitu ja voidaan edelleenkin vapauttaa niittoon ja varastoida tällä tavoin rehua talveksi. Tasaiset laaksonpohjat soveltuvat siis erityisen hyvin niittoon.

Parantuneet liikenneyhteydet ovat luoneet tähän järjestelmään merkittäviä muutoksia, ja maitoa jalostetaan enää harvoin vuorilla, sillä se voidaan tuoda alas laaksoon. Juuston tuotanto tapahtuu siis nykyisin laaksoissa lukuun ottamatta Beaufort Chalet d'Alpage -juustoa valmistavia vuoristomajoja.

Juuston kypsytys voidaan aloittaa vuoristomajojen kellareissa, mutta jatkokypsytyksestä vastaavat laaksoissa sijaitsevien jalostuslaitosten ammattilaiset.

5.2   Tuotteen erityisyys:

Beaufort-juusto on jo pitkän aikaa voitu erottaa muista kypsytetyistä puristetuista juustoista. Vuoden 1929 maatalousselvityksessä Beaufort-nimitys erotettiin selvästi muista gruyère-juustoista: ”Metsäalueiden tarkastaja täsmentää, että Beaufortin Gruyère-juustoa myydään nimellä ’Beaufort’ eikä pelkästään nimellä ’Gruyère’, ja tämän nimityksen ansiosta siitä saadaan korkeampi hinta.”

Sama erottelu tehdään myös gruyère-juuston valmistusta Savoiessa käsittelevässä tekstissä, jonka on laatinut Bourg-Saint-Mauricen meijerikoulun johtaja. Hän toteaa teoksensa aluksi seuraavaa: ”Gruyère-juustoa valmistetaan osittain kuoritusta lehmänmaidosta ainoastaan Ranskan itäisissä departementeissa (Jura, Doubs, Haute-Savoie, Savoie).” Sen jälkeen hän mainitsee, että Savoien tärkeimmät tuotantokeskukset sijaitsevat Albertvillen ja Chambéryn arrondissementeissa, ”joissa valmistetaan lähes yksinomaan Emmental- ja Comté-tyyppisiä gruyère-juustoja. Joillakin Savoien alueilla, nimittäin Beaufortin, Haute-Tarentaisen ja Mauriennen laaksoissa, valmistetaan erityistä ja hyvin omaleimaista ’Beaufort-juustoa’, joka saadaan täysmaidosta, jota ei siis ole kuorittu. Tällaista juustoa valmistetaan pääasiassa vuoristossa 1 500–2 000 metrin korkeudessa sijaitsevilla vuoristomajoilla.” Myöhemmin hän mainitsee suoraan Beaufort-nimen toteamalla, että vuoristoniittyjen juustoa kutsutaan Beaufort-juustoksi. Beaufortainin gruyère-juustoa, johon alueelle yhä sankemmin joukoin saapuvat matkailijat ihastuvat, aletaan näin ollen kutsua nimityksellä Beaufort. Hän pyrki tällä tavoin tuomaan esiin Beaufort-juuston omaleimaisuutta, johon kuului sen valmistus vuoristomajoilla. Tämä valmistustapa on kadonnut Alppien muilta alueilta meijerien yleistymisen myötä.

Vuonna 1945 annetussa, kaikki Ranskan juustot määrittelevässä säädöksessä N:o 45-1245 myönnetään nimitys ”Beaufort” yksinomaan lehmänmaidosta valmistetuille kypsytetyille, puristetuille, suolatuille ja kuivakuorisille juustoille, joiden tuotantoalue rajoittuu Savoien ja Haute-Savoien departementteihin.

Beaufort erottuu vielä nykyäänkin muista kypsytetyistä puristetuista juustoista erityisesti seuraavien seikkojen ansiosta:

| — | se valmistetaan heti lypsyn jälkeen raa'asta täysmaidosta, |
| --- | --- |

—

se valmistetaan heti lypsyn jälkeen raa'asta täysmaidosta,

| — | sen valmistuksessa käytetään puusta valmistettua pyöreää muottia, josta käytetään nimitystä ”cercle à forme” ja joka antaa juustolle sen koverapohjaisen muodon, |
| --- | --- |

—

sen valmistuksessa käytetään puusta valmistettua pyöreää muottia, josta käytetään nimitystä ”cercle à forme” ja joka antaa juustolle sen koverapohjaisen muodon,

| — | perinteiset jalostusmenettelyt (luonnollisten hapateviljelmien käyttö, juuston puristaminen pellavakankaan sisällä ja pyöreä beaufort-muotti, joka edellyttää kääntämistä puristuksen aikana), |
| --- | --- |

—

perinteiset jalostusmenettelyt (luonnollisten hapateviljelmien käyttö, juuston puristaminen pellavakankaan sisällä ja pyöreä beaufort-muotti, joka edellyttää kääntämistä puristuksen aikana),

| — | reiätön tai lähes reiätön juustomassa. |
| --- | --- |

—

reiätön tai lähes reiätön juustomassa.

5.3   Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Edellä 5.1 kohdassa kuvaillut erityispiirteet merkitsevät, että alueen kasvisto on runsaslajinen ja monipuolinen. Sieltä löytyvät kaikki vuoristoniittyinä hyödynnettävien nurmien ja nummien kasvisosiologiset ryhmät.

Eri lähteiden (DORIOZ et al., 2000), mukaan alueelta löytyy kymmeniä kasvistoja, joihin kuuluu yhteensä yli 250–300 kasvilajia. Tämä kasviston voimakas vaihtelu selittyy maaperätyyppien moninaisuudella sekä maaperän ja maatalouskäytäntöjen välisellä vuorovaikutuksella (DORIOZ 1995; INRA, 1994). Maaperän tyyppi voi saman vuoren eri rinteillä muuttua hyvin nopeasti, jopa kymmenen metrin välein, riippuen lumipeitteen kestosta, paikallisesta maa-aineksesta, lähdepuroista ja vesien virtauksista rinteillä sekä rinteiden kaltevuudesta ((DORIOZ ja VAN OORT, 1991). Tällainen vaihtelevuus tarkoittaa, että eläimille on samalla alueella ja jopa saman laidunpäivän aikana tarjolla erittäin monipuolista laidunrehua, jota kasvaa erilaisissa ympäristöissä, kuten kalkkimailla, happamassa maassa, kuivakoissa ja kosteikossa (LEGROS et al., 1987; DORIOZ, 1995).

Eräässä äskettäisessä tutkimuksessa (BORNARD ja BASSIGNANA, 2001a ja 2001b), Grenoblen Cemagref-tutkimuskeskus määritteli Val d'Aosten alueella 19 erilaista niittytyyppiä sen mukaan, mikä on niiden agronominen käyttötarkoitus. Tutkimuksen laatijat toteavat, että eräillä näistä niittytyypeistä on samanlaisia piirteitä kuin Pohjois-Alppien ulko-osien kosteilla nurmilla (BORNARD ja DUBOST, 1992, BRAU-NOGUE, 1996), ja toiset niittytyypit puolestaan muistuttavat etelämpänä sijaitsevien Ranskan Alppien sisäosien nurmia (JOUGLET, 1999).

Näin ollen voidaan maittavuuden näkökulmasta päätellä, että vuoristoniittyjen kasvisto – samoin kuin aromikkaasta tuoksustaan ja maustaan tunnettu Välimeren kasvisto – tarjoaa aromaattisen seoksen, joka ilmenee Beaufort-juustolle erittäin tyypillisinä makuominaisuuksina (DUMONT ja ADDA, 1978, BUCHIN et al., 1999; ASSELIN et al., 1999, DORIOZ et al., 2000).

Jotkut vuoristokasvattajat ovat sitä mieltä, että pitkään lumipeitteen alla olevat alueet (”combe de neige”), joilla kasvaa esimerkiksi sellaisia lajeja kuin Ligusticum mutellina, tuottavat juuston laadun kannalta erityisen sopivaa ruohoa (PARTY, 1995).

Vuoristolaiduntaminen perustuu tämän runsaan kasviston hyödyntämiseen paikallisten Tarine- ja Abondance-rotuisten lehmäkarjojen välityksellä noudattaen täydellisesti ympäristöön mukautettuja laiduntamismenetelmiä. E. QUITTET esitti vuonna 1963 seuraavan kuvauksen: ”Tarine-rodun lehmät ovat hyvin sitkeitä ja kestävät erittäin ankaria olosuhteita, mikä johtuu suurelta osin siitä, että ne laiduntavat kesäisin 1 500–2 000 metrin korkeudessa. Ne pysyvät pitkään hyväkuntoisina, vaikka ne poikivat säännöllisesti. Ne pystyvät hämmästyttävän hyvin hyödyntämään talvisin korsirehua ja tuottamaan silti hyväksyttäviä määriä maitoa. Tarine on erinomainen lypsyrotu, joka soveltuu erityisesti ankariin ilmastoihin.”

Koska maito jalostetaan lämpimänä, sen alkuperäiset laatuominaisuudet säilyvät. Rasvainen, kuorimaton maito soveltuu täydellisesti kyseisen juuston valmistukseen, jossa käytetään luonnollisia hapatteita. Kuperaa muottia käyttämällä voidaan mukautua vuoristoniityillä tuotettujen maitomäärien merkittäviin vaihteluihin, säilyttää juuston sisälämpötila puristamisvaiheessa ja pitää juuston muoto vakiona. Kylmässä kellarissa tapahtuva kypsytys, joka on juuston laadun kannalta olennainen vaihe, vastaa hyvin tuotantoalueiden ilmasto-oloja ja soveltuu täydellisesti rasvaisen juuston valmistukseen.

Kaikki nämä tuotanto- ja jalostuskäytännöt muodostavat tuotteen erityisominaisuuksiin sidoksissa olevan johdonmukaisen järjestelmän, jonka ansiosta kyseisen alueen erityislaatuiseen kasvistoon perustuva aromien moninaisuus ilmenee lopputuotteessa.

Eritelmän julkaisuviite:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCAOP/CDCBeaufort.pdf

---

(1)  EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 302/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 302/24

---

VALTIONTUKI – SAKSA

Valtiontuki C 22/10 (ex N 701/09)

Tuki innovaatioassistenteille (R&D)

Kehotus huomautusten esittämiseen Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 302/13

Komissio on ilmoittanut 29. syyskuuta 2010 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Saksalle päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä osoitteeseen:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'État |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'État

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Huomautukset toimitetaan Saksalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

MENETTELY

Saksan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 17. joulukuuta 2009 päivätyllä kirjeellä muutoksesta innovaatioassistentteja koskevaan Sachsenin tukiohjelmaan. Ohjelma oli jatkoa vuonna 1986 annettujen tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden nojalla 19. joulukuuta 1994 alun perin hyväksytylle tukiohjelmalle (N 583/94). Ohjelmaa oli jatkettu vuosina 1998 ja 2005.

KUVAUS TOIMENPITEESTÄ

Tukiohjelmasta myönnetään tukea innovaatioassistenttien työpaikkojen luomiseen pk-yrityksissä, esim. yliopisto- tai muun vähintään kolmivuotisen korkea-asteen tutkinnon suorittaneille henkilöille tai yliopistojen ja tutkimusorganisaatioiden nuorille tutkijoille. Edellytyksenä on, että assistentit palkataan vähintään 12 kuukauden ajaksi vasta perustettuun tehtävään. Heidän on työskenneltävä tukikauden ajan T&K&I-kysymysten parissa, joiden painopiste on pk-yrityksen innovatiivisessa teknologiassa tai innovoinnin hallinnassa.

Ohjelman oikeusperustana ovat seuraavat:

| — | 10. huhtikuuta 2001 annetun Sachsenin talousarviolain 23 ja 44 § (Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO)) (SächsGVBl., s. 153), sellaisena kuin laki on muutettuna 12. joulukuuta 2008 annetun säädöksen 2 §:llä (SächsGVBl., s. 866). |
| --- | --- |

—

10. huhtikuuta 2001 annetun Sachsenin talousarviolain 23 ja 44 § (Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO)) (SächsGVBl., s. 153), sellaisena kuin laki on muutettuna 12. joulukuuta 2008 annetun säädöksen 2 §:llä (SächsGVBl., s. 866).

| — | 27. kesäkuuta 2005 annetut Sachsenin valtiovarainministeriön yleiset hallinnolliset säännöt (Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO)) (SächsABl. SDr., s. 226), sellaisena kuin ne ovat muutettuina 28. joulukuuta 2006 annetuilla säännöillä (Verwaltungsvorschrif, SächsABl. 2007, s. 180) ja 11. joulukuuta 2007 annetuilla säännöillä (Verwaltungsvorschrift; SächsABl. SDr., s. 538). |
| --- | --- |

—

27. kesäkuuta 2005 annetut Sachsenin valtiovarainministeriön yleiset hallinnolliset säännöt (Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO)) (SächsABl. SDr., s. 226), sellaisena kuin ne ovat muutettuina 28. joulukuuta 2006 annetuilla säännöillä (Verwaltungsvorschrif, SächsABl. 2007, s. 180) ja 11. joulukuuta 2007 annetuilla säännöillä (Verwaltungsvorschrift; SächsABl. SDr., s. 538).

| — | Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettava Sachsenin toimintaohjelma, jonka tavoitteena on koheesio (Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel ‘Konvergenz’), kausi 2007–2013 (CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, 20. heinäkuuta 2007). |
| --- | --- |

—

Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettava Sachsenin toimintaohjelma, jonka tavoitteena on koheesio (Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel ‘Konvergenz’), kausi 2007–2013 (CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, 20. heinäkuuta 2007).

Tukiohjelman talousarvio on 30 miljoonaa EUR, ja sitä toteutetaan 31. joulukuuta 2015 asti. Myöntävä viranomainen on Dresdenissä sijaitseva Sächsische Aufbaubank - Förderbank - (SAB), joka on Sachsenin osavaltion kehityspankki.

Tuensaajat ovat pk-yrityksiä, joilla on toimipaikka (Betriebstätte) Sachsenissa. Tuki myönnetään suorana avustuksena enintään 36 kuukauden ajaksi. Ensimmäisten 24 kuukauden aikana tuki voi kattaa enintään 50 prosenttia palkkakustannuksista ja viimeisten 12 kuukauden aikana enintään 25 prosenttia. Tuen kokonaismäärä ei saa ylittää 62 500 EUR henkilöä kohden. Yleensä tukea voidaan yritystä kohden myöntää kahta innovaatioassistentin tehtävää varten. Ilmoitettu tukiohjelma ei kumuloidu muista lähteistä samojen kustannusten kattamiseksi saadun tuen kanssa.

ARVIOINTI

Rajatuista tukimääristä huolimatta Saksa on selkeästi kieltäytynyt noudattamasta vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen (1) edellytyksiä ja toteuttamasta ohjelmaa vähämerkityksisenä toimenpiteenä, joka ei kuulu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 107 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan eikä näin ole valtiontukea. Saksan viranomaiset ovat ehdottaneet, että toimenpidettä pitäisi arvioida suoraan perussopimuksen pohjalta.

Komissio epäilee kuitenkin, voidaanko tukiohjelmaa arvioida suoraan perussopimuksen pohjalta. Se katsoo, että vuonna 2006 annetut T&K&I-puitteet (2) voivat asianmukainen oikeusperusta arvioitaessa ohjelman soveltuvuutta sisämarkkinoille. Kysymykseen voivat myös tulla yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (3) työllisyystukisäännökset.

T&K&I-puitteet

T&K&I-puitteiden 5.1 jakson mukaisesti tuen ja näin ollen myös työvoimakustannusten vähentämisen on liityttävä suoraan yrityksen toteuttamaan konkreettiseen T&K-hankkeeseen ja määrättyihin tukikelpoisiin kustannuksiin. Kyseisen ohjelman tarkoituksena on kuitenkin sellaisen henkilöstön määräaikainen tai pysyvä palkkaaminen, jonka tehtäväkenttää ei ole rajattu tiettyyn T&K-hankkeeseen. Yleinen sanamuoto viittaa pikemminkin yleiseen T&K-toimintaan ilman, että toiminnan konkreettista lopputulosta olisi määritetty.

T&K&I-puitteiden 5.7 jaksossa asetetaan edellytykset korkeasti koulutetun henkilöstön lainaamiselle. Tällaisen henkilöstön on mm. oltava vain tilapäisesti siirretty tutkimusorganisaatiosta tai suuryrityksestä tuensaajana olevaan pk-yritykseen. Ilmoitetussa toimenpiteessä ei suunnitella tällaisen henkilöstön tilapäistä siirtoa, vaan määräaikaista palkkaamista tavoitteena pysyvä työsuhde, sillä kyse voi olla esim. työttöminä olevista vastavalmistuneista.

Näistä syistä komissio epäilee, noudattaako ilmoitettu tukiohjelma T&K&I-puitteiden edellytyksiä.

Työllisyystuki

Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 15 artiklassa säädetään pk-yrityksille myönnettävästä investointi- ja työllisyystuesta. Sallitut tuki-intensiteetit ovat 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, kun kyse on pienistä yrityksistä, ja 10 prosenttia, kun kyse on keskisuurista yrityksistä. Ilmoitetut tuki-intensiteetit ylittävät nämä rajat.

Ilmoitetun tukiohjelman mukaiset palkkakustannukset olisivat tukikelpoisia kolme vuotta, kun yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaan hyväksytty aika on kaksi vuotta.

Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaan palkkakustannukset ovat tukikelpoisia ainoastaan silloin, kun ne liittyvät investointihankkeella suoraan luotuihin työpaikkoihin. Saksan toimittamien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että ilmoitetun tukiohjelman mukainen innovaatioassistenttien tehtävä ei liity suoraan investointihankkeeseen.

Näistä syistä komissio epäilee, noudatetaanko ilmoitetussa ohjelmassa yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 15 artiklassa säädettyjä edellytyksiä.

Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 40 artiklassa sallitaan tuki asetuksen 2 artiklan 18 kohdassa tarkoitettujen epäedullisessa asemassa olevien työntekijöiden työhönottoon. Yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa hyväksytään tuki, joka kattaa 50 prosenttia palkkakustannuksista enintään 12 kuukauden jaksolla; ja asetetaan lisäedellytyksiä. Komissio epäilee, täyttävätkö toimenpiteen ominaisuudet ja soveltamisala yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen edellytykset, erityisesti enintään 36 kuukautta kestävän tuen ja epäedullisessa asemassa olevan työntekijän määritelmän osalta.

Suoraan SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohtaan perustuva arviointi

Edellä esitetyistä syistä komissio epäilee toimenpiteen alustavan arvioinnin jälkeen, voidaanko ilmoitettu tuki katsoa yhteensopivaksi SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan kanssa joko T&K&I-puitteiden tai yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen nojalla.

Koska ilmoitettu toimenpide kuuluu sekä T&K&I-puitteiden että yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan, komission on sille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisessa annetun harkintavallan mukaisesti otettava molemmat tekstit tarkastelunsa lähtökohdaksi. Komissio katsoo tässä vaiheessa, että Saksa ei ole esittänyt komissiolle perusteltuja syitä arvioida toimenpide uudelleen SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin tuensaajalta.

KIRJE

”Die Kommission hat für die oben genannte Maßnahme beschlossen, aus den im Folgenden dargestellten Gründen das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union (nachstehend ‚AEUV‘ genannt) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Deutschland meldete mit Schreiben vom 17. Dezember 2009, das am selben Tag registriert wurde, bei der Kommission gemäß Artikel 108 Absatz 3 AEUV die Änderung einer Regelung für Innovationsassistenten in Sachsen an. Die Kommission forderte mit Schreiben vom 17. Februar 2010 ergänzende Informationen an. Mit Schreiben vom 19. Februar 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 25. Februar 2010 gewährte. |
| --- | --- |

(1)

Deutschland meldete mit Schreiben vom 17. Dezember 2009, das am selben Tag registriert wurde, bei der Kommission gemäß Artikel 108 Absatz 3 AEUV die Änderung einer Regelung für Innovationsassistenten in Sachsen an. Die Kommission forderte mit Schreiben vom 17. Februar 2010 ergänzende Informationen an. Mit Schreiben vom 19. Februar 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 25. Februar 2010 gewährte.

| (2) | Am 24. März 2010 fand ein Treffen zwischen Vertretern Deutschlands und der Kommission statt. Mit Schreiben vom 12. April 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine weitere Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 19. April 2010 gewährte. Mit Schreiben vom 12. Mai 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte Deutschland zusätzliche Auskünfte. Mit Schreiben vom 14. Juni 2010 forderte die Kommission weitere Informationen an, die Deutschland mit Schreiben vom 12. Juli 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte. Am 23. Juli 2010 übermittelte die Kommission ein Schreiben an den sächsischen Ministerpräsidenten. |
| --- | --- |

(2)

Am 24. März 2010 fand ein Treffen zwischen Vertretern Deutschlands und der Kommission statt. Mit Schreiben vom 12. April 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine weitere Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 19. April 2010 gewährte. Mit Schreiben vom 12. Mai 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte Deutschland zusätzliche Auskünfte. Mit Schreiben vom 14. Juni 2010 forderte die Kommission weitere Informationen an, die Deutschland mit Schreiben vom 12. Juli 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte. Am 23. Juli 2010 übermittelte die Kommission ein Schreiben an den sächsischen Ministerpräsidenten.

2.   BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

2.1   Ursprüngliche Beihilferegelung

| (3) | Die ursprüngliche Beihilferegelung wurde am 19. Dezember 1994 (4) (N 583/94) nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1986 (5) angenommen. |
| --- | --- |

(3)

Die ursprüngliche Beihilferegelung wurde am 19. Dezember 1994 (4) (N 583/94) nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1986 (5) angenommen.

| (4) | Die erste Verlängerung der ursprünglichen Regelung wurde von der Kommission am 3. März 1998 nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 (6) angenommen (N 493/97). Eine weitere Verlängerung wurde am 26. Januar 2005 (7) ebenfalls nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 genehmigt (N 550/04) und lief am 31. Dezember 2009 aus. |
| --- | --- |

(4)

Die erste Verlängerung der ursprünglichen Regelung wurde von der Kommission am 3. März 1998 nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 (6) angenommen (N 493/97). Eine weitere Verlängerung wurde am 26. Januar 2005 (7) ebenfalls nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 genehmigt (N 550/04) und lief am 31. Dezember 2009 aus.

2.2   In Rede stehende Beihilferegelung

| (5) | Ziel der Regelung ist nach Angaben Deutschlands die ‚Schaffung und Sicherung zukunftsfähiger Arbeitsplätze durch die Erhöhung der Innovations- und Wettbewerbsfähigkeit von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) (8) der gewerblichen Wirtschaft [...] und die Erhöhung der beruflichen Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft‘. Deutschland zufolge soll die Regelung die Innovationskapazität von KMU verbessern und zu stärkerem wirtschaftlichem Wachstum, höherer Wettbewerbsfähigkeit von KMU und mehr Beschäftigung führen, womit ein Beitrag zur Umsetzung der Strategie von Lissabon geleistet werde. Deutschland begründet die geplante Verlängerung damit, dass die Zahl der Unternehmen, die Innovationsassistenten beschäftigen, weiter erhöht werden müsse, da die Assistenten aller Voraussicht nach zu einer stärkeren Beteiligung von KMU an FuEuI-Vorhaben Sachsen und damit zur Verringerung des Unterschieds zu den westdeutschen Bundesländern beitragen würden. |
| --- | --- |

(5)

Ziel der Regelung ist nach Angaben Deutschlands die ‚Schaffung und Sicherung zukunftsfähiger Arbeitsplätze durch die Erhöhung der Innovations- und Wettbewerbsfähigkeit von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) (8) der gewerblichen Wirtschaft [...] und die Erhöhung der beruflichen Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft‘. Deutschland zufolge soll die Regelung die Innovationskapazität von KMU verbessern und zu stärkerem wirtschaftlichem Wachstum, höherer Wettbewerbsfähigkeit von KMU und mehr Beschäftigung führen, womit ein Beitrag zur Umsetzung der Strategie von Lissabon geleistet werde. Deutschland begründet die geplante Verlängerung damit, dass die Zahl der Unternehmen, die Innovationsassistenten beschäftigen, weiter erhöht werden müsse, da die Assistenten aller Voraussicht nach zu einer stärkeren Beteiligung von KMU an FuEuI-Vorhaben Sachsen und damit zur Verringerung des Unterschieds zu den westdeutschen Bundesländern beitragen würden.

| (6) | Deutschland zufolge haben die FuE-Tätigkeiten von Unternehmen in Sachsen als Folge der Planwirtschaft und des Transformationsprozesses noch immer kein den westdeutschen Bundesländern vergleichbares Niveau erreicht. So liege der Anteil von Beschäftigten, die in einem Unternehmen mit mehr als 250 Mitarbeitern tätig sind, in den westdeutschen Ländern bei 31 %, in Sachsen hingegen bei nur 22 %. Die wirtschaftliche Struktur des KMU-Sektors in Sachsen erweise sich als eine wesentliche Beschränkung bei der Gewinnung und Umsetzung neuer Forschungsergebnisse, was u. a. zurückzuführen sei auf geringere Möglichkeiten der Eigenfinanzierung von FuE, schlechtere Fremdfinanzierungskonditionen, höhere Eingangsbarrieren wegen des höheren Fixkostenanteils und der bei einem Misserfolg von Innovationsprojekten schwerer wiegenden existentiellen Konsequenzen, begrenztere Möglichkeiten für die Einstellung qualifizierten Personals aufgrund der erforderlichen Gehaltszahlungen und die fehlende Kapazität, um sich überhaupt mit FuE befassen zu können. Insgesamt arbeiteten in Deutschland etwa 81 % des FuE-Personals der Wirtschaft in Großunternehmen mit über 500 Beschäftigten. In Sachsen liege dieser Anteil bei lediglich etwa 33 %. Die relative Schwäche der sächsischen Wirtschaft zeigt sich Deutschland zufolge auch bei der Wahl des Arbeitsortes hochqualifizierter Personen. So habe Sachsen von den erwerbstätigen akademischen Nachwuchskräften des Prüfungsjahrgangs 2005 unter Berücksichtigung von Zu- und Abwanderungen einen Schwund von über 21 % zu verzeichnen gehabt. Bei den klassischen technischen Studiengängen wie der Elektrotechnik und dem Maschinenbau sowie bei den Wirtschaftsingenieuren habe der Saldo für Fachhochschulabsolventen sogar bei – 36 % und für Universitätsabsolventen bei – 41 % gelegen. Sachsen liege mit einer FuE-Intensität in der Wirtschaft von 1,07 % des BIP weit hinter dem erfolgreichsten Bundesland, das 3 % erreicht, zurück. Pro 1 000 Erwerbspersonen habe Sachsens Wirtschaft im Jahr 2005 4,3 FuE-Beschäftigte aufgewiesen, der deutsche Durchschnitt habe bei 7,5 gelegen. Aus Sachsen seien 2008 nur 2,0 % aller Patentanmeldungen in Deutschland gekommen. Ferner bestehe ein großes Produktivitätsgefälle: Die Produktivität in Sachsen liege um mehr als 20 % unter dem deutschen Durchschnitt und sogar unter dem Schnitt der ostdeutschen Länder. |
| --- | --- |

(6)

Deutschland zufolge haben die FuE-Tätigkeiten von Unternehmen in Sachsen als Folge der Planwirtschaft und des Transformationsprozesses noch immer kein den westdeutschen Bundesländern vergleichbares Niveau erreicht. So liege der Anteil von Beschäftigten, die in einem Unternehmen mit mehr als 250 Mitarbeitern tätig sind, in den westdeutschen Ländern bei 31 %, in Sachsen hingegen bei nur 22 %. Die wirtschaftliche Struktur des KMU-Sektors in Sachsen erweise sich als eine wesentliche Beschränkung bei der Gewinnung und Umsetzung neuer Forschungsergebnisse, was u. a. zurückzuführen sei auf geringere Möglichkeiten der Eigenfinanzierung von FuE, schlechtere Fremdfinanzierungskonditionen, höhere Eingangsbarrieren wegen des höheren Fixkostenanteils und der bei einem Misserfolg von Innovationsprojekten schwerer wiegenden existentiellen Konsequenzen, begrenztere Möglichkeiten für die Einstellung qualifizierten Personals aufgrund der erforderlichen Gehaltszahlungen und die fehlende Kapazität, um sich überhaupt mit FuE befassen zu können. Insgesamt arbeiteten in Deutschland etwa 81 % des FuE-Personals der Wirtschaft in Großunternehmen mit über 500 Beschäftigten. In Sachsen liege dieser Anteil bei lediglich etwa 33 %. Die relative Schwäche der sächsischen Wirtschaft zeigt sich Deutschland zufolge auch bei der Wahl des Arbeitsortes hochqualifizierter Personen. So habe Sachsen von den erwerbstätigen akademischen Nachwuchskräften des Prüfungsjahrgangs 2005 unter Berücksichtigung von Zu- und Abwanderungen einen Schwund von über 21 % zu verzeichnen gehabt. Bei den klassischen technischen Studiengängen wie der Elektrotechnik und dem Maschinenbau sowie bei den Wirtschaftsingenieuren habe der Saldo für Fachhochschulabsolventen sogar bei – 36 % und für Universitätsabsolventen bei – 41 % gelegen. Sachsen liege mit einer FuE-Intensität in der Wirtschaft von 1,07 % des BIP weit hinter dem erfolgreichsten Bundesland, das 3 % erreicht, zurück. Pro 1 000 Erwerbspersonen habe Sachsens Wirtschaft im Jahr 2005 4,3 FuE-Beschäftigte aufgewiesen, der deutsche Durchschnitt habe bei 7,5 gelegen. Aus Sachsen seien 2008 nur 2,0 % aller Patentanmeldungen in Deutschland gekommen. Ferner bestehe ein großes Produktivitätsgefälle: Die Produktivität in Sachsen liege um mehr als 20 % unter dem deutschen Durchschnitt und sogar unter dem Schnitt der ostdeutschen Länder.

| (7) | Was die besondere Form der Regelung und die festgelegten Voraussetzungen angeht, macht Deutschland geltend, eine Beschränkung auf Innovationsassistenten aus Forschungseinrichtungen oder großen Unternehmen mit mehrjähriger Berufserfahrung laufe dem Ziel der Regelung zuwider, dass möglichst viele Innovationsassistenten eingestellt werden. Im Rahmen der Regelung sollten Berufsanfänger unmittelbar im Anschluss an ihr Studium eingestellt werden, damit das aktuellste, gerade an den Hochschulen gelehrte Wissen in die KMU gelange. Die Innovationsassistenten sollten die begünstigten KMU dabei unterstützen, ihre Innovationskapazität zu verbessern und überhaupt FuE-Tätigkeiten aufzunehmen. Die Einstellung hochqualifizierten Personals mit mehrjähriger Berufserfahrung würde dagegen weit über das Ziel der in Rede stehenden Regelung hinausgehen und sei vielmehr für KMU geeignet, die im Innovationsprozess bereits weiter fortgeschritten sind. |
| --- | --- |

(7)

Was die besondere Form der Regelung und die festgelegten Voraussetzungen angeht, macht Deutschland geltend, eine Beschränkung auf Innovationsassistenten aus Forschungseinrichtungen oder großen Unternehmen mit mehrjähriger Berufserfahrung laufe dem Ziel der Regelung zuwider, dass möglichst viele Innovationsassistenten eingestellt werden. Im Rahmen der Regelung sollten Berufsanfänger unmittelbar im Anschluss an ihr Studium eingestellt werden, damit das aktuellste, gerade an den Hochschulen gelehrte Wissen in die KMU gelange. Die Innovationsassistenten sollten die begünstigten KMU dabei unterstützen, ihre Innovationskapazität zu verbessern und überhaupt FuE-Tätigkeiten aufzunehmen. Die Einstellung hochqualifizierten Personals mit mehrjähriger Berufserfahrung würde dagegen weit über das Ziel der in Rede stehenden Regelung hinausgehen und sei vielmehr für KMU geeignet, die im Innovationsprozess bereits weiter fortgeschritten sind.

2.2.1   Innovationsassistenten

| (8) | Gefördert werden soll die Schaffung von Stellen für ‚Innovationsassistenten‘. Zu verstehen sind darunter Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen und Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen, die von KMU beschäftigt werden. |
| --- | --- |

(8)

Gefördert werden soll die Schaffung von Stellen für ‚Innovationsassistenten‘. Zu verstehen sind darunter Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen und Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen, die von KMU beschäftigt werden.

| (9) | Für die Assistenten müssen neue Stellen geschaffen werden, d. h., sie dürfen nicht andere Mitarbeiter ersetzen. Während des Förderzeitraums müssen sie an einem Thema im Bereich FuEuI mit innovativem, technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeiten. |
| --- | --- |

(9)

Für die Assistenten müssen neue Stellen geschaffen werden, d. h., sie dürfen nicht andere Mitarbeiter ersetzen. Während des Förderzeitraums müssen sie an einem Thema im Bereich FuEuI mit innovativem, technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeiten.

| (10) | Die Assistenten werden für einen Zeitraum von mindestens 12 Monaten eingestellt. Eine den Gepflogenheiten entsprechende Probezeit ist zulässig. |
| --- | --- |

(10)

Die Assistenten werden für einen Zeitraum von mindestens 12 Monaten eingestellt. Eine den Gepflogenheiten entsprechende Probezeit ist zulässig.

2.2.2   Rechtsgrundlage

| (11) | Folgende Vorschriften bilden die Rechtsgrundlage der Regelung: |
| --- | --- |

(11)

Folgende Vorschriften bilden die Rechtsgrundlage der Regelung:

| (12) | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO) vom 10. April 2001 (SächsGVBl. S. 153), zuletzt geändert durch Artikel 2 des Gesetzes vom 12. Dezember 2008 (SächsGVBl. S. 866); |
| --- | --- |

(12)

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO) vom 10. April 2001 (SächsGVBl. S. 153), zuletzt geändert durch Artikel 2 des Gesetzes vom 12. Dezember 2008 (SächsGVBl. S. 866);

| (13) | Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO) vom 27. Juni 2005 (SächsABl. SDr. S. 226), geändert durch die Verwaltungsvorschrift vom 28. Dezember 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) und die Verwaltungsvorschrift vom 11. Dezember 2007 (SächsABl. SDr. S. 538); |
| --- | --- |

(13)

Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO) vom 27. Juni 2005 (SächsABl. SDr. S. 226), geändert durch die Verwaltungsvorschrift vom 28. Dezember 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) und die Verwaltungsvorschrift vom 11. Dezember 2007 (SächsABl. SDr. S. 538);

| (14) | Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel ‚Konvergenz‘ in der Förderperiode 2007-2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, Fassung vom 20. Juli 2007. |
| --- | --- |

(14)

Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel ‚Konvergenz‘ in der Förderperiode 2007-2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, Fassung vom 20. Juli 2007.

2.2.3   Haushaltsmittel, Laufzeit und Bewilligungsbehörde

| (15) | Die für die Regelung bis zum 31. Dezember 2015 angesetzten Haushaltsmittel belaufen sich auf 30 Mio. EUR. |
| --- | --- |

(15)

Die für die Regelung bis zum 31. Dezember 2015 angesetzten Haushaltsmittel belaufen sich auf 30 Mio. EUR.

| (16) | Bewilligungsbehörde ist die Sächsische Aufbaubank (SAB) in Dresden. |
| --- | --- |

(16)

Bewilligungsbehörde ist die Sächsische Aufbaubank (SAB) in Dresden.

2.2.4   Beihilfeempfänger und Beihilfebetrag

| (17) | Beihilfeempfänger im Rahmen der Regelung sind KMU mit Betriebsstätte in Sachsen. |
| --- | --- |

(17)

Beihilfeempfänger im Rahmen der Regelung sind KMU mit Betriebsstätte in Sachsen.

| (18) | Die Beihilfe hat die Form eines Direktzuschusses. Sie wird für höchstens 36 Monate gewährt. Während der ersten 24 Monate kann der Begünstigte bis zu 50 % der Lohnkosten erhalten, während der letzten 12 Monate nur 25 %. Insgesamt darf der Beihilfebetrag 62 500 EUR je Person nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(18)

Die Beihilfe hat die Form eines Direktzuschusses. Sie wird für höchstens 36 Monate gewährt. Während der ersten 24 Monate kann der Begünstigte bis zu 50 % der Lohnkosten erhalten, während der letzten 12 Monate nur 25 %. Insgesamt darf der Beihilfebetrag 62 500 EUR je Person nicht übersteigen.

| (19) | Je Unternehmen sind zwei Stellen für Innovationsassistenten förderfähig. Werden nachstehende Voraussetzungen erfüllt, können im Rahmen der Regelung Beihilfen für weitere Innovationsassistenten gewährt werden: Erstens müssen die ursprünglich eingestellten Innovationsassistenten einen langfristigen Vertrag erhalten, und zweitens muss das jeweilige KMU nachweisen, dass pro neuem Innovationsassistenten, für den Fördergelder fließen, eine neue Stelle im Produktionsbereich geschaffen wird. Sonst kann ein KMU erst nach Ablauf eines Zeitraums von 24 Monaten nach dem Ende der Beschäftigung des letzten Innovationsassistenten, für den eine Beihilfe gewährt wurde, weitere Innovationsassistenten einstellen. |
| --- | --- |

(19)

Je Unternehmen sind zwei Stellen für Innovationsassistenten förderfähig. Werden nachstehende Voraussetzungen erfüllt, können im Rahmen der Regelung Beihilfen für weitere Innovationsassistenten gewährt werden: Erstens müssen die ursprünglich eingestellten Innovationsassistenten einen langfristigen Vertrag erhalten, und zweitens muss das jeweilige KMU nachweisen, dass pro neuem Innovationsassistenten, für den Fördergelder fließen, eine neue Stelle im Produktionsbereich geschaffen wird. Sonst kann ein KMU erst nach Ablauf eines Zeitraums von 24 Monaten nach dem Ende der Beschäftigung des letzten Innovationsassistenten, für den eine Beihilfe gewährt wurde, weitere Innovationsassistenten einstellen.

2.2.5   Kumulierung

| (20) | Deutschland hat erklärt, dass die Beihilfen im Rahmen der angemeldeten Regelung nicht mit Zuwendungen anderer Stellen zur Deckung derselben Kosten kumuliert werden. |
| --- | --- |

(20)

Deutschland hat erklärt, dass die Beihilfen im Rahmen der angemeldeten Regelung nicht mit Zuwendungen anderer Stellen zur Deckung derselben Kosten kumuliert werden.

3.   WÜRDIGUNG

3.1   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV

| (21) | Gemäß Artikel 107 Absatz 1 AEUV sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen, mit dem Binnenmarkt unvereinbar. |
| --- | --- |

(21)

Gemäß Artikel 107 Absatz 1 AEUV sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen, mit dem Binnenmarkt unvereinbar.

| (22) | Die Maßnahme gilt als staatliche Beihilfe, wenn folgende Kriterien erfüllt sind: i) Die Maßnahme muss eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung sein, ii) dem Unternehmen muss daraus ein wirtschaftlicher Vorteil erwachsen, iii) der Vorteil muss selektiv sein und iv) die Maßnahme verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Es liegt eine staatliche Beihilfe vor, wenn die Voraussetzungen des Artikels 107 Absatz 1 AEUV kumulativ erfüllt sind. |
| --- | --- |

(22)

Die Maßnahme gilt als staatliche Beihilfe, wenn folgende Kriterien erfüllt sind: i) Die Maßnahme muss eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung sein, ii) dem Unternehmen muss daraus ein wirtschaftlicher Vorteil erwachsen, iii) der Vorteil muss selektiv sein und iv) die Maßnahme verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Es liegt eine staatliche Beihilfe vor, wenn die Voraussetzungen des Artikels 107 Absatz 1 AEUV kumulativ erfüllt sind.

| (23) | Die angemeldete Maßnahme wurde von der sächsischen Landesregierung als Beihilferegelung angenommen. Die Sächsische Aufbaubank wurde mit der Zahlung von Direktzuschüssen beauftragt, die Zahlungen aus staatlichen Mitteln darstellen. Da die Bank an die von der sächsischen Landesregierung verabschiedete Rechtsgrundlage gebunden ist, ist die Maßnahme dem Staat zuzurechnen. |
| --- | --- |

(23)

Die angemeldete Maßnahme wurde von der sächsischen Landesregierung als Beihilferegelung angenommen. Die Sächsische Aufbaubank wurde mit der Zahlung von Direktzuschüssen beauftragt, die Zahlungen aus staatlichen Mitteln darstellen. Da die Bank an die von der sächsischen Landesregierung verabschiedete Rechtsgrundlage gebunden ist, ist die Maßnahme dem Staat zuzurechnen.

| (24) | Die angemeldete Maßnahme sieht vor, dass eine begrenzte Anzahl von Unternehmen um einen Teil der Lohnkosten entlastet wird, die sie normalerweise selbst tragen müssten. |
| --- | --- |

(24)

Die angemeldete Maßnahme sieht vor, dass eine begrenzte Anzahl von Unternehmen um einen Teil der Lohnkosten entlastet wird, die sie normalerweise selbst tragen müssten.

| (25) | Förderfähig im Rahmen der Regelung sind Unternehmen aus allen Wirtschaftszweigen. Fast alle, wenn nicht gar sämtliche Wirtschaftzweige unterliegen dem Wettbewerb. Da die finanzielle Förderung durch den Staat die Stellung der begünstigten Unternehmen im Vergleich zur Stellung derjenigen ihrer Wettbewerber, die mangels Betriebsstätte in Sachsen nicht förderfähig sind, stärken könnte, droht die Regelung den Wettbewerb zu verfälschen. Da zudem die Erzeugnisse begünstigter Unternehmen innerhalb der EU gehandelt werden oder gehandelt werden können, ist die Beihilfe geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen. |
| --- | --- |

(25)

Förderfähig im Rahmen der Regelung sind Unternehmen aus allen Wirtschaftszweigen. Fast alle, wenn nicht gar sämtliche Wirtschaftzweige unterliegen dem Wettbewerb. Da die finanzielle Förderung durch den Staat die Stellung der begünstigten Unternehmen im Vergleich zur Stellung derjenigen ihrer Wettbewerber, die mangels Betriebsstätte in Sachsen nicht förderfähig sind, stärken könnte, droht die Regelung den Wettbewerb zu verfälschen. Da zudem die Erzeugnisse begünstigter Unternehmen innerhalb der EU gehandelt werden oder gehandelt werden können, ist die Beihilfe geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.

| (26) | In Anbetracht der relativ geringen Beihilfebeträge (höchstens 62 500 EUR je Assistent in drei Jahren und zwei Assistenten pro Unternehmen) forderte die Kommission Deutschland auf, in Erwägung zu ziehen, die Maßnahme derart umzugestalten, dass sie unter die De-minimis-Verordnung (9) fallen würde. In diesem Fall könnte davon ausgegangen werden, dass der Wettbewerb nicht verfälscht und/oder der Handel nicht beeinträchtigt würde. Deutschland wies diese Möglichkeit jedoch mit der Begründung ausdrücklich zurück, dass der dadurch entstehende hohe Verwaltungsaufwand für die KMU zu geringer allgemeiner Akzeptanz der Regelung führen würde. Die angestrebten positiven Auswirkungen auf die Innovationskapazität der KMU würden ausbleiben. |
| --- | --- |

(26)

In Anbetracht der relativ geringen Beihilfebeträge (höchstens 62 500 EUR je Assistent in drei Jahren und zwei Assistenten pro Unternehmen) forderte die Kommission Deutschland auf, in Erwägung zu ziehen, die Maßnahme derart umzugestalten, dass sie unter die De-minimis-Verordnung (9) fallen würde. In diesem Fall könnte davon ausgegangen werden, dass der Wettbewerb nicht verfälscht und/oder der Handel nicht beeinträchtigt würde. Deutschland wies diese Möglichkeit jedoch mit der Begründung ausdrücklich zurück, dass der dadurch entstehende hohe Verwaltungsaufwand für die KMU zu geringer allgemeiner Akzeptanz der Regelung führen würde. Die angestrebten positiven Auswirkungen auf die Innovationskapazität der KMU würden ausbleiben.

| (27) | Daher stellt die angemeldete Regelung eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar. |
| --- | --- |

(27)

Daher stellt die angemeldete Regelung eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar.

3.2   Anmeldungt der Beihilfe

| (28) | Deutschland hat die Verlängerung und Änderung der Regelung vor der Durchführung angemeldet und somit die Stillhalteklausel des Artikels 108 Absatz 3 AEUV eingehalten. |
| --- | --- |

(28)

Deutschland hat die Verlängerung und Änderung der Regelung vor der Durchführung angemeldet und somit die Stillhalteklausel des Artikels 108 Absatz 3 AEUV eingehalten.

| (29) | Was die mit der Entscheidung N 550/04 genehmigte Beihilferegelung angeht, stellt die Kommission jedoch fest, dass Deutschland anscheinend seiner Pflicht nicht nachgekommen ist, diese Regelung durch zweckdienliche Maßnahmen so zu ändern, dass sie ab dem 1. Januar 2008 mit dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation von 2006 (10) (nachstehend ‚FuEuI-Gemeinschaftsrahmen‘) vereinbar ist. Die Kommission wird dies im Rahmen eines gesonderten Verfahrens näher prüfen. |
| --- | --- |

(29)

Was die mit der Entscheidung N 550/04 genehmigte Beihilferegelung angeht, stellt die Kommission jedoch fest, dass Deutschland anscheinend seiner Pflicht nicht nachgekommen ist, diese Regelung durch zweckdienliche Maßnahmen so zu ändern, dass sie ab dem 1. Januar 2008 mit dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation von 2006 (10) (nachstehend ‚FuEuI-Gemeinschaftsrahmen‘) vereinbar ist. Die Kommission wird dies im Rahmen eines gesonderten Verfahrens näher prüfen.

3.3   Vereinbarkeit der Maßnahme

| (30) | Nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV kann die Kommission staatliche Beihilfen für mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie die Entwicklung gewisser Wirtschaftszweige oder Wirtschaftsgebiete fördern, soweit sie die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft. |
| --- | --- |

(30)

Nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV kann die Kommission staatliche Beihilfen für mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie die Entwicklung gewisser Wirtschaftszweige oder Wirtschaftsgebiete fördern, soweit sie die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.

| (31) | Die Kommission verfügt im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 AEUV über einen weiten Beurteilungsspielraum (11). Daher hat sie in Leitlinien und Mitteilungen Kriterien für die Vereinbarkeit bestimmter Arten von Beihilfen mit dem Binnenmarkt nach Artikel 107 Absatz 3 AEUV festgelegt. Nach ständiger Rechtsprechung ist die Kommission im Bereich der Beihilfenkontrolle an die von ihr herausgegebenen Leitlinien und Mitteilungen gebunden, soweit diese nicht von den Regeln des AEUV abweichen und sie von den Mitgliedstaaten akzeptiert sind (12). |
| --- | --- |

(31)

Die Kommission verfügt im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 AEUV über einen weiten Beurteilungsspielraum (11). Daher hat sie in Leitlinien und Mitteilungen Kriterien für die Vereinbarkeit bestimmter Arten von Beihilfen mit dem Binnenmarkt nach Artikel 107 Absatz 3 AEUV festgelegt. Nach ständiger Rechtsprechung ist die Kommission im Bereich der Beihilfenkontrolle an die von ihr herausgegebenen Leitlinien und Mitteilungen gebunden, soweit diese nicht von den Regeln des AEUV abweichen und sie von den Mitgliedstaaten akzeptiert sind (12).

| (32) | Daher ist zunächst zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich einer bzw. mehrerer dieser Leitlinien oder Mitteilungen fällt und als mit dem Binnenmarkt vereinbar gelten kann, weil sie alle darin festgelegten Voraussetzungen für die Vereinbarkeit erfüllt. Die in Rede stehende Maßnahme kann unter den FuEuI-Rahmen fallen. Sie kann auch unter die in der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung aus dem Jahr 2008 (nachstehend ‚AGVO‘ genannt) (13) enthaltenen Regeln für allgemeine Beschäftigungs- und Ausbildungsbeihilfen fallen. Nach Erwägungsgrund 7 dieser AGVO sollten die Mitgliedstaaten unbeschadet der AGVO weiterhin die Möglichkeit haben, Beihilfen anzumelden, mit denen unter die AGVO fallende Ziele verfolgt werden. Bei der rechtlichen Würdigung solcher Beihilfen stützt sich die Kommission insbesondere auf die AGVO sowie auf die Kriterien, die in spezifischen, von der Kommission angenommenen Leitlinien oder Gemeinschaftsrahmen festgelegt sind, sofern die betreffende Beihilfemaßnahme unter solche spezifischen Regelungen fällt. Aus diesem Erwägungsgrund ergibt sich, dass die in der AGVO festgelegten Kriterien zur rechtlichen Würdigung angemeldeter Beihilfen ebenfalls als Leitlinien oder Mitteilung dienen können. |
| --- | --- |

(32)

Daher ist zunächst zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich einer bzw. mehrerer dieser Leitlinien oder Mitteilungen fällt und als mit dem Binnenmarkt vereinbar gelten kann, weil sie alle darin festgelegten Voraussetzungen für die Vereinbarkeit erfüllt. Die in Rede stehende Maßnahme kann unter den FuEuI-Rahmen fallen. Sie kann auch unter die in der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung aus dem Jahr 2008 (nachstehend ‚AGVO‘ genannt) (13) enthaltenen Regeln für allgemeine Beschäftigungs- und Ausbildungsbeihilfen fallen. Nach Erwägungsgrund 7 dieser AGVO sollten die Mitgliedstaaten unbeschadet der AGVO weiterhin die Möglichkeit haben, Beihilfen anzumelden, mit denen unter die AGVO fallende Ziele verfolgt werden. Bei der rechtlichen Würdigung solcher Beihilfen stützt sich die Kommission insbesondere auf die AGVO sowie auf die Kriterien, die in spezifischen, von der Kommission angenommenen Leitlinien oder Gemeinschaftsrahmen festgelegt sind, sofern die betreffende Beihilfemaßnahme unter solche spezifischen Regelungen fällt. Aus diesem Erwägungsgrund ergibt sich, dass die in der AGVO festgelegten Kriterien zur rechtlichen Würdigung angemeldeter Beihilfen ebenfalls als Leitlinien oder Mitteilung dienen können.

3.3.1   Würdigung auf der Grundlage des FuEuI-Rahmens

3.3.1.1   Geltungsbereich

| (33) | Der FuEuI-Rahmen gilt laut seinem Abschnitt 2.1 für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation. Im selben Abschnitt ist festgehalten, dass Personalkosten bei zahlreichen der unter den Gemeinschaftsrahmen fallenden Maßnahmen zwar beihilfefähig sind und außerdem eine Maßnahme über Beihilfen für das Ausleihen von hochqualifiziertem Personal eingeführt wurde, dass allgemeine Beschäftigungsbeihilfen für Forscher jedoch weiterhin unter die einschlägigen Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen fallen. |
| --- | --- |

(33)

Der FuEuI-Rahmen gilt laut seinem Abschnitt 2.1 für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation. Im selben Abschnitt ist festgehalten, dass Personalkosten bei zahlreichen der unter den Gemeinschaftsrahmen fallenden Maßnahmen zwar beihilfefähig sind und außerdem eine Maßnahme über Beihilfen für das Ausleihen von hochqualifiziertem Personal eingeführt wurde, dass allgemeine Beschäftigungsbeihilfen für Forscher jedoch weiterhin unter die einschlägigen Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen fallen.

| (34) | Die angemeldete Beihilfe, deren ausdrücklicher Zweck es ist, Innovationen in KMU zu fördern und die berufliche Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft zu erhöhen, fällt daher in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch einschlägiger Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen. |
| --- | --- |

(34)

Die angemeldete Beihilfe, deren ausdrücklicher Zweck es ist, Innovationen in KMU zu fördern und die berufliche Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft zu erhöhen, fällt daher in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch einschlägiger Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen.

| (35) | Dem FuEuI-Rahmen zufolge sind Personalkosten vor allem dann förderfähig, wenn das begünstigte Unternehmen bestimmte FuE-Vorhaben durchführt (Abschnitt 5.1.4 FuEuI-Rahmen) oder wenn es beabsichtigt, hochqualifiziertes Personal von einer anderen Einrichtung auszuleihen (Abschnitt 5.7 FuEuI-Rahmen). |
| --- | --- |

(35)

Dem FuEuI-Rahmen zufolge sind Personalkosten vor allem dann förderfähig, wenn das begünstigte Unternehmen bestimmte FuE-Vorhaben durchführt (Abschnitt 5.1.4 FuEuI-Rahmen) oder wenn es beabsichtigt, hochqualifiziertes Personal von einer anderen Einrichtung auszuleihen (Abschnitt 5.7 FuEuI-Rahmen).

3.3.1.2   Würdigung als Beihilfe für FuEuI-Vorhaben

| (36) | Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens zufolge müssen Beihilfen, einschließlich Beihilfen in Form eines Zuschusses zu Personalkosten, unmittelbar mit einem konkreten, von einem Unternehmen durchgeführten FuE-Vorhaben in Verbindung stehen. Abschnitt 5.1.4 des Rahmens erlaubt die Förderung von Personalkosten für Forscher, Techniker und sonstige Personen, soweit diese mit dem Forschungsvorhaben beschäftigt sind, wobei die Beihilfeintensität je nach Art der Forschung (Grundlagenforschung, industrielle Forschung oder experimentelle Entwicklung) zwischen 25 und 100 % liegen kann. |
| --- | --- |

(36)

Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens zufolge müssen Beihilfen, einschließlich Beihilfen in Form eines Zuschusses zu Personalkosten, unmittelbar mit einem konkreten, von einem Unternehmen durchgeführten FuE-Vorhaben in Verbindung stehen. Abschnitt 5.1.4 des Rahmens erlaubt die Förderung von Personalkosten für Forscher, Techniker und sonstige Personen, soweit diese mit dem Forschungsvorhaben beschäftigt sind, wobei die Beihilfeintensität je nach Art der Forschung (Grundlagenforschung, industrielle Forschung oder experimentelle Entwicklung) zwischen 25 und 100 % liegen kann.

| (37) | Mit der zu würdigenden Regelung soll jedoch die befristete oder unbefristete Beschäftigung von Personal, das keinem bestimmten FuE-Vorhaben zugeordnet ist, finanziell gefördert werden. Im Entwurf der Rechtsgrundlage der Regelung wird lediglich verlangt, dass die im Rahmen der Regelung eingestellte Person an einem Thema aus dem Bereich Forschung und Entwicklung mit technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeitet. |
| --- | --- |

(37)

Mit der zu würdigenden Regelung soll jedoch die befristete oder unbefristete Beschäftigung von Personal, das keinem bestimmten FuE-Vorhaben zugeordnet ist, finanziell gefördert werden. Im Entwurf der Rechtsgrundlage der Regelung wird lediglich verlangt, dass die im Rahmen der Regelung eingestellte Person an einem Thema aus dem Bereich Forschung und Entwicklung mit technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeitet.

| (38) | Beim derzeitigen Verfahrensstand ist die Kommission der Auffassung, dass diese vage Aufgabenbeschreibung für die im Rahmen der Regelung eingestellten Mitarbeiter eine auch nur teilweise Zuordnung der Tätigkeiten der Innovationsassistenten zu spezifischen Forschungsvorhaben nicht erlaubt. Daher geht die Kommission beim derzeitigen Stand davon aus, dass die Beschäftigungskosten im Rahmen der Regelung nicht als förderfähige Kosten nach Abschnitt 5.1.4 des FuEuI-Rahmens angesehen werden können. |
| --- | --- |

(38)

Beim derzeitigen Verfahrensstand ist die Kommission der Auffassung, dass diese vage Aufgabenbeschreibung für die im Rahmen der Regelung eingestellten Mitarbeiter eine auch nur teilweise Zuordnung der Tätigkeiten der Innovationsassistenten zu spezifischen Forschungsvorhaben nicht erlaubt. Daher geht die Kommission beim derzeitigen Stand davon aus, dass die Beschäftigungskosten im Rahmen der Regelung nicht als förderfähige Kosten nach Abschnitt 5.1.4 des FuEuI-Rahmens angesehen werden können.

| (39) | Aus diesen Gründen hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.1 des FuEuI-Rahmens erfüllt. |
| --- | --- |

(39)

Aus diesen Gründen hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.1 des FuEuI-Rahmens erfüllt.

3.3.1.3   Würdigung als Beihilfe für das Ausleihen hochqualifizierten Personals nach dem FuEuI-Rahmen

| (40) | In Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens werden die Voraussetzungen im Zusammenhang mit dem Ausleihen hochqualifizierten Personals festgelegt. So darf das ausgeliehene Personal kein anderes Personal ersetzen, sondern ist in einer neu geschaffenen Funktion in dem begünstigten Unternehmen zu beschäftigen und muss zuvor wenigstens zwei Jahre in der Forschungseinrichtung oder dem Großunternehmen, die bzw. das das Personal ausleiht, beschäftigt gewesen sein. |
| --- | --- |

(40)

In Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens werden die Voraussetzungen im Zusammenhang mit dem Ausleihen hochqualifizierten Personals festgelegt. So darf das ausgeliehene Personal kein anderes Personal ersetzen, sondern ist in einer neu geschaffenen Funktion in dem begünstigten Unternehmen zu beschäftigen und muss zuvor wenigstens zwei Jahre in der Forschungseinrichtung oder dem Großunternehmen, die bzw. das das Personal ausleiht, beschäftigt gewesen sein.

| (41) | Ferner muss das abgeordnete Personal innerhalb des KMU, das die Beihilfe erhält, im Bereich FuEuI arbeiten. Förderfähig sind sämtliche Personalkosten für das Ausleihen und die Beschäftigung hochqualifizierten Personals einschließlich der Kosten für das Einschalten einer Vermittlungseinrichtung sowie einer Mobilitätszulage für das abgeordnete Personal. Die Beihilfehöchstintensität beträgt 50 % der förderfähigen Kosten über einen Zeitraum von höchstens drei Jahren je Unternehmen und ausgeliehener Person. |
| --- | --- |

(41)

Ferner muss das abgeordnete Personal innerhalb des KMU, das die Beihilfe erhält, im Bereich FuEuI arbeiten. Förderfähig sind sämtliche Personalkosten für das Ausleihen und die Beschäftigung hochqualifizierten Personals einschließlich der Kosten für das Einschalten einer Vermittlungseinrichtung sowie einer Mobilitätszulage für das abgeordnete Personal. Die Beihilfehöchstintensität beträgt 50 % der förderfähigen Kosten über einen Zeitraum von höchstens drei Jahren je Unternehmen und ausgeliehener Person.

| (42) | Die angemeldete Maßnahme sieht die Abordnung solchen Personals nicht vor. Vielmehr sollen befristete Einstellungen mit Aussicht auf unbefristete Übernahme erfolgen. Die Definition der Innovationsassistenten als Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen oder Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie als junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen entspricht nicht der in Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens festgelegten Definition hochqualifizierten Personals als ‚Forscher, Ingenieure, Designer und Marketingspezialisten mit Universitätsabschluss und wenigstens fünf Jahren einschlägiger Berufserfahrung‘, wozu auch eine Promotionstätigkeit gerechnet werden kann. |
| --- | --- |

(42)

Die angemeldete Maßnahme sieht die Abordnung solchen Personals nicht vor. Vielmehr sollen befristete Einstellungen mit Aussicht auf unbefristete Übernahme erfolgen. Die Definition der Innovationsassistenten als Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen oder Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie als junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen entspricht nicht der in Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens festgelegten Definition hochqualifizierten Personals als ‚Forscher, Ingenieure, Designer und Marketingspezialisten mit Universitätsabschluss und wenigstens fünf Jahren einschlägiger Berufserfahrung‘, wozu auch eine Promotionstätigkeit gerechnet werden kann.

| (43) | Angesichts dieser offenkundigen Unterschiede hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.7 des FuEuI-Rahmens erfüllt. |
| --- | --- |

(43)

Angesichts dieser offenkundigen Unterschiede hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.7 des FuEuI-Rahmens erfüllt.

3.3.2   Würdigung als Beschäftigungsbeihilfe nach der AGVO

| (44) | Die AGVO hat das in Abschnitt 2.1 des FuEuI-Rahmens als einschlägige Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen genannte Instrument ersetzt. Daher ist zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich der AGVO fällt und ob gegebenenfalls die darin festgelegten Kriterien erfüllt sind. |
| --- | --- |

(44)

Die AGVO hat das in Abschnitt 2.1 des FuEuI-Rahmens als einschlägige Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen genannte Instrument ersetzt. Daher ist zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich der AGVO fällt und ob gegebenenfalls die darin festgelegten Kriterien erfüllt sind.

3.3.2.1   Geltungsbereich

| (45) | Der in ihrem Artikel 1 abgesteckte Geltungsbereich der AGVO umfasst unter Buchstabe b auch Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die angemeldete Regelung fällt als Beschäftigungsbeihilfe für KMU somit in den Geltungsbereich der AGVO. |
| --- | --- |

(45)

Der in ihrem Artikel 1 abgesteckte Geltungsbereich der AGVO umfasst unter Buchstabe b auch Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die angemeldete Regelung fällt als Beschäftigungsbeihilfe für KMU somit in den Geltungsbereich der AGVO.

| (46) | Die Voraussetzungen für die Vereinbarkeit werden in Bezug auf Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU in Artikel 15 und in Bezug auf Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer in Artikel 40 der AGVO dargelegt. |
| --- | --- |

(46)

Die Voraussetzungen für die Vereinbarkeit werden in Bezug auf Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU in Artikel 15 und in Bezug auf Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer in Artikel 40 der AGVO dargelegt.

3.3.2.2   Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU

| (47) | Artikel 15 der AGVO regelt Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die Beihilfeintensität darf bei kleineren Unternehmen 20 % der beihilfefähigen Kosten und bei mittleren Unternehmen 10 % der beihilfefähigen Kosten nicht überschreiten. Die geschätzten Lohnkosten für direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze sind über einen Zeitraum von zwei Jahren förderfähig. |
| --- | --- |

(47)

Artikel 15 der AGVO regelt Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die Beihilfeintensität darf bei kleineren Unternehmen 20 % der beihilfefähigen Kosten und bei mittleren Unternehmen 10 % der beihilfefähigen Kosten nicht überschreiten. Die geschätzten Lohnkosten für direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze sind über einen Zeitraum von zwei Jahren förderfähig.

| (48) | Die Kommission stellt fest, dass erstens die angemeldete Beihilfeintensität in den beiden ersten Jahren 50 und im dritten Jahr 25 % der Lohnkosten beträgt, was die erlaubten Werte überschreitet. |
| --- | --- |

(48)

Die Kommission stellt fest, dass erstens die angemeldete Beihilfeintensität in den beiden ersten Jahren 50 und im dritten Jahr 25 % der Lohnkosten beträgt, was die erlaubten Werte überschreitet.

| (49) | Zweitens wären die Lohnkosten im Rahmen der angemeldeten Regelung über drei Jahre förderfähig, während nach der AGVO höchstens zwei Förderjahre zulässig sind. |
| --- | --- |

(49)

Zweitens wären die Lohnkosten im Rahmen der angemeldeten Regelung über drei Jahre förderfähig, während nach der AGVO höchstens zwei Förderjahre zulässig sind.

| (50) | Drittens sind der AGVO zufolge Lohnkosten nur insoweit förderfähig, wie sie sich auf direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze beziehen. Die bisher von Deutschland übermittelten Angaben deuten darauf hin, dass im Rahmen der angemeldeten Regelung kein direkter Zusammenhang zwischen den Innovationsassistenten und einem Investitionsvorhaben besteht. |
| --- | --- |

(50)

Drittens sind der AGVO zufolge Lohnkosten nur insoweit förderfähig, wie sie sich auf direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze beziehen. Die bisher von Deutschland übermittelten Angaben deuten darauf hin, dass im Rahmen der angemeldeten Regelung kein direkter Zusammenhang zwischen den Innovationsassistenten und einem Investitionsvorhaben besteht.

| (51) | Aus diesen Gründen ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Artikel 15 der AGVO nicht erfüllt. |
| --- | --- |

(51)

Aus diesen Gründen ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Artikel 15 der AGVO nicht erfüllt.

3.3.2.3   Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer

| (52) | Artikel 40 der AGVO regelt Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer. |
| --- | --- |

(52)

Artikel 40 der AGVO regelt Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer.

| (53) | Der Begriff des ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ wird in Artikel 2 Absatz 18 der AGVO näher bestimmt. Die Kommission stellt beim derzeitigen Stand fest, dass die Beihilferegelung nicht auf die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer beschränkt zu sein scheint. Sie zweifelt daher, ob diese Voraussetzung erfüllt ist und fordert Deutschland auf, klarzustellen, ob die Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer beschränkt ist. |
| --- | --- |

(53)

Der Begriff des ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ wird in Artikel 2 Absatz 18 der AGVO näher bestimmt. Die Kommission stellt beim derzeitigen Stand fest, dass die Beihilferegelung nicht auf die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer beschränkt zu sein scheint. Sie zweifelt daher, ob diese Voraussetzung erfüllt ist und fordert Deutschland auf, klarzustellen, ob die Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer beschränkt ist.

| (54) | Nach Artikel 40 der AGVO ist eine Beihilfeintensität von 50 % der Lohnkosten zulässig. Die Kommission stellt fest, dass die in Rede stehende Regelung diese Voraussetzung erfüllt. |
| --- | --- |

(54)

Nach Artikel 40 der AGVO ist eine Beihilfeintensität von 50 % der Lohnkosten zulässig. Die Kommission stellt fest, dass die in Rede stehende Regelung diese Voraussetzung erfüllt.

| (55) | Nach Artikel 40 der AGVO sind die Lohnkosten jedoch nur über einen Zeitraum von höchstens 12 Monaten beihilfefähig. Da die angemeldete Regelung einen Förderzeitraum von bis zu 36 Monaten vorsieht, ist diese Voraussetzung nicht erfüllt. |
| --- | --- |

(55)

Nach Artikel 40 der AGVO sind die Lohnkosten jedoch nur über einen Zeitraum von höchstens 12 Monaten beihilfefähig. Da die angemeldete Regelung einen Förderzeitraum von bis zu 36 Monaten vorsieht, ist diese Voraussetzung nicht erfüllt.

| (56) | Nach Artikel 40 der AGVO muss die Einstellung eines Innovationsassistenten ferner einen Nettozuwachs an Beschäftigten im Vergleich zur durchschnittlichen Beschäftigtenzahl in den vorausgegangenen zwölf Monaten zur Folge haben oder aber die Stelle sollte im Anschluss an das freiwillige Ausscheiden, die Invalidisierung, den Eintritt in den Ruhestand aus Altersgründen, die freiwillige Reduzierung der Arbeitszeit oder die rechtmäßige Entlassung eines Mitarbeiters wegen Fehlverhaltens und nicht infolge des Abbaus von Arbeitsplätzen frei geworden sein. Da im Rahmen der Regelung neue Stellen für die Assistenten geschaffen werden müssen, d. h., die Assistenten keine anderen Mitarbeiter ersetzen dürfen, ist diese Voraussetzung erfüllt. |
| --- | --- |

(56)

Nach Artikel 40 der AGVO muss die Einstellung eines Innovationsassistenten ferner einen Nettozuwachs an Beschäftigten im Vergleich zur durchschnittlichen Beschäftigtenzahl in den vorausgegangenen zwölf Monaten zur Folge haben oder aber die Stelle sollte im Anschluss an das freiwillige Ausscheiden, die Invalidisierung, den Eintritt in den Ruhestand aus Altersgründen, die freiwillige Reduzierung der Arbeitszeit oder die rechtmäßige Entlassung eines Mitarbeiters wegen Fehlverhaltens und nicht infolge des Abbaus von Arbeitsplätzen frei geworden sein. Da im Rahmen der Regelung neue Stellen für die Assistenten geschaffen werden müssen, d. h., die Assistenten keine anderen Mitarbeiter ersetzen dürfen, ist diese Voraussetzung erfüllt.

| (57) | Schließlich schreibt Artikel 40 der AGVO vor, dass der benachteiligte Arbeitnehmer — außer bei rechtmäßiger Entlassung wegen Fehlverhaltens — Anspruch hat auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist. Der Kommission liegen beim derzeitigen Stand keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob diese Voraussetzung erfüllt ist. |
| --- | --- |

(57)

Schließlich schreibt Artikel 40 der AGVO vor, dass der benachteiligte Arbeitnehmer — außer bei rechtmäßiger Entlassung wegen Fehlverhaltens — Anspruch hat auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist. Der Kommission liegen beim derzeitigen Stand keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob diese Voraussetzung erfüllt ist.

| (58) | Zuvorderst deswegen, weil der Förderzeitraum im Rahmen der Regelung 12 Monate je Innovationsassistenten überschreitet und die Regelung nicht auf Personen beschränkt ist, die der Begriffsbestimmung eines ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ nach Artikel 2 Absatz 18 der AGVO entsprechen, hegt die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob alle Voraussetzungen des Artikels 40 der AGVO erfüllt sind. |
| --- | --- |

(58)

Zuvorderst deswegen, weil der Förderzeitraum im Rahmen der Regelung 12 Monate je Innovationsassistenten überschreitet und die Regelung nicht auf Personen beschränkt ist, die der Begriffsbestimmung eines ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ nach Artikel 2 Absatz 18 der AGVO entsprechen, hegt die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob alle Voraussetzungen des Artikels 40 der AGVO erfüllt sind.

3.3.3   Würdigung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV

| (59) | Deutschland zufolge sollte die angemeldete Beihilfe unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV gewürdigt und von den im FuEuI-Rahmen und in der AGVO festgelegten Voraussetzungen abgesehen werden. |
| --- | --- |

(59)

Deutschland zufolge sollte die angemeldete Beihilfe unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV gewürdigt und von den im FuEuI-Rahmen und in der AGVO festgelegten Voraussetzungen abgesehen werden.

| (60) | Nach vorläufiger Prüfung stellt die Kommission fest, dass die angemeldete Maßnahme in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch der AGVO zu fallen scheint. |
| --- | --- |

(60)

Nach vorläufiger Prüfung stellt die Kommission fest, dass die angemeldete Maßnahme in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch der AGVO zu fallen scheint.

| (61) | Daher ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass sie bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV aus den in den Erwägungsgründen 31 ff. dargelegten Gründen diese beiden Texte heranzuziehen hat. |
| --- | --- |

(61)

Daher ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass sie bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV aus den in den Erwägungsgründen 31 ff. dargelegten Gründen diese beiden Texte heranzuziehen hat.

| (62) | Wenn zwingende Gründe vorliegen, kann die Kommission ihren Beurteilungsspielraum jedoch erneut nutzen, sofern sie sich innerhalb der vom AEUV und den allgemeinen Rechtsgrundsätzen abgesteckten Grenzen und insbesondere des Gleichbehandlungsgrundsatzes bewegt, wie er vom Gerichtshof ausgelegt wurde (14). Dazu ist in der Regel die Eröffnung eines förmlichen Prüfverfahrens erforderlich, damit alle Beteiligten Stellung nehmen können. |
| --- | --- |

(62)

Wenn zwingende Gründe vorliegen, kann die Kommission ihren Beurteilungsspielraum jedoch erneut nutzen, sofern sie sich innerhalb der vom AEUV und den allgemeinen Rechtsgrundsätzen abgesteckten Grenzen und insbesondere des Gleichbehandlungsgrundsatzes bewegt, wie er vom Gerichtshof ausgelegt wurde (14). Dazu ist in der Regel die Eröffnung eines förmlichen Prüfverfahrens erforderlich, damit alle Beteiligten Stellung nehmen können.

| (63) | In diesem Zusammenhang darf die Kommission Beihilfen der Rechtsprechung des Gerichtshofs zufolge als mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie einem Ziel von gemeinsamem Interesse dienen (15), zur Erreichung dieses Ziels notwendig sind (16) und die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft. |
| --- | --- |

(63)

In diesem Zusammenhang darf die Kommission Beihilfen der Rechtsprechung des Gerichtshofs zufolge als mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie einem Ziel von gemeinsamem Interesse dienen (15), zur Erreichung dieses Ziels notwendig sind (16) und die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.

3.3.3.1   Ziel von gemeinsamem Interesse

| (64) | Mit der Maßnahme wird das Ziel verfolgt, Innovationen zu fördern und Arbeitsplätze zu schaffen. Diese Ziele wurden jedoch auch im FuEuI-Rahmen und in der AGVO als Ziele von gemeinsamem Interesse anerkannt. |
| --- | --- |

(64)

Mit der Maßnahme wird das Ziel verfolgt, Innovationen zu fördern und Arbeitsplätze zu schaffen. Diese Ziele wurden jedoch auch im FuEuI-Rahmen und in der AGVO als Ziele von gemeinsamem Interesse anerkannt.

3.3.3.2   Notwendigkeit der Beihilfe

| (65) | Um festzustellen, ob eine Beihilfe notwendig ist, prüft die Kommission in ihrer ständigen Praxis insbesondere, ob das Beihilfeinstrument geeignet ist, das im gemeinsamen Interesse liegende Ziel zu verwirklichen, d. h., das Marktversagen zu beheben (17). Bei der Würdigung der Notwendigkeit einer Beihilfe prüft die Kommission in erster Linie folgende Fragen (18):






  a) | Ist die Beihilfe das geeignete Mittel? |
| --- | --- | --- |

(65)

Um festzustellen, ob eine Beihilfe notwendig ist, prüft die Kommission in ihrer ständigen Praxis insbesondere, ob das Beihilfeinstrument geeignet ist, das im gemeinsamen Interesse liegende Ziel zu verwirklichen, d. h., das Marktversagen zu beheben (17). Bei der Würdigung der Notwendigkeit einer Beihilfe prüft die Kommission in erster Linie folgende Fragen (18):

a)

Ist die Beihilfe das geeignete Mittel?

| b) | Hat sie einen Anreizeffekt, d. h., ändert sie das Verhalten von Unternehmen? |
| --- | --- |

b)

Hat sie einen Anreizeffekt, d. h., ändert sie das Verhalten von Unternehmen?

| c) | Ist die Beihilfe verhältnismäßig, d. h., könnte dieselbe Verhaltensänderung auch mit weniger Beihilfen erreicht werden? |
| --- | --- |

c)

Ist die Beihilfe verhältnismäßig, d. h., könnte dieselbe Verhaltensänderung auch mit weniger Beihilfen erreicht werden?

| (66) | Deutschland argumentiert im vorliegenden Fall, es sei notwendig, KMU bei der Ausarbeitung von FuE-Vorhaben, die im Rahmen konkreter FuE-Regelungen in Sachsen förderfähig sein könnten, zu unterstützen. Die Innovationsassistenten würden grundlegende Ideen für potenzielle FuE-Vorhaben einbringen. Hochschulabsolventen seien dazu besser geeignet und außerdem kostengünstiger als im Rahmen des FuEuI-Rahmens förderfähiges ausgeliehenes hochqualifiziertes Personal. Zugleich werde die Beschäftigung und besonders die Beschäftigung junger Absolventen in der Region gefördert, so dass eine einzige Maßnahme beiden Zielen diene: der Intensivierung von FuE-Tätigkeiten und der Schaffung von Arbeitsplätzen. Da die geförderten KMU dem verarbeitenden Gewerbe angehörten, sei starker Handel innerhalb der EU zu erwarten, doch könnte die Verfälschung des Wettbewerbs, soweit sie dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft, aufgrund des begrenzten Beihilfebetrags (in der Regel höchstens 125 000 EUR je KMU über einen Zeitraum von drei Jahren) außer Acht gelassen werden. |
| --- | --- |

(66)

Deutschland argumentiert im vorliegenden Fall, es sei notwendig, KMU bei der Ausarbeitung von FuE-Vorhaben, die im Rahmen konkreter FuE-Regelungen in Sachsen förderfähig sein könnten, zu unterstützen. Die Innovationsassistenten würden grundlegende Ideen für potenzielle FuE-Vorhaben einbringen. Hochschulabsolventen seien dazu besser geeignet und außerdem kostengünstiger als im Rahmen des FuEuI-Rahmens förderfähiges ausgeliehenes hochqualifiziertes Personal. Zugleich werde die Beschäftigung und besonders die Beschäftigung junger Absolventen in der Region gefördert, so dass eine einzige Maßnahme beiden Zielen diene: der Intensivierung von FuE-Tätigkeiten und der Schaffung von Arbeitsplätzen. Da die geförderten KMU dem verarbeitenden Gewerbe angehörten, sei starker Handel innerhalb der EU zu erwarten, doch könnte die Verfälschung des Wettbewerbs, soweit sie dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft, aufgrund des begrenzten Beihilfebetrags (in der Regel höchstens 125 000 EUR je KMU über einen Zeitraum von drei Jahren) außer Acht gelassen werden.

| (67) | Deutschland hat die geltend gemachte besondere Lage Sachsens bislang nicht hinreichend mit Vergleichszahlen aus anderen ostdeutschen Bundesländern oder anderen EU-Regionen in ähnlicher Lage untermauert. In der in den Erwägungsgründen 6 und 7 beschriebenen Situation befinden sich, in mehr oder minder starkem Maße, die meisten Regionen in den neuen Mitgliedstaaten, die von der Planwirtschaft auf die Marktwirtschaft umgestellt haben. |
| --- | --- |

(67)

Deutschland hat die geltend gemachte besondere Lage Sachsens bislang nicht hinreichend mit Vergleichszahlen aus anderen ostdeutschen Bundesländern oder anderen EU-Regionen in ähnlicher Lage untermauert. In der in den Erwägungsgründen 6 und 7 beschriebenen Situation befinden sich, in mehr oder minder starkem Maße, die meisten Regionen in den neuen Mitgliedstaaten, die von der Planwirtschaft auf die Marktwirtschaft umgestellt haben.

| (68) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass die von Deutschland im Rahmen der vorläufigen Prüfung der Maßnahme übermittelten und in den Erwägungsgründen 6 und 7 dargelegten Angaben bislang keinen zwingenden Grund für eine Würdigung der Regelung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV bilden. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass die von Deutschland im Rahmen der vorläufigen Prüfung der Maßnahme übermittelten und in den Erwägungsgründen 6 und 7 dargelegten Angaben bislang keinen zwingenden Grund für eine Würdigung der Regelung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV bilden.

| (69) | Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland verfolgten Ziele auch mittels solcher staatlicher Beihilfen erreichbar sind, die die im FuEuI-Rahmen und in der AGVO niedergelegten Voraussetzungen erfüllen. So könnte Deutschland insbesondere folgende Beihilfen gewähren: De-minimis-Beihilfen je KMU in Höhe von bis zu 200 000 EUR, Beihilfen im Rahmen des FuEuI-Rahmens für konkrete FuE-Vorhaben und die Ausleihung hochqualifizierten Personals, Beschäftigungsbeihilfen über einen Zeitraum von bis zu zwei Jahren, sofern die Beschäftigung mit einem konkreten Investitionsvorhaben in Zusammenhang steht, und Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer über einen Zeitraum von bis zu 12 Monaten. |
| --- | --- |

(69)

Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland verfolgten Ziele auch mittels solcher staatlicher Beihilfen erreichbar sind, die die im FuEuI-Rahmen und in der AGVO niedergelegten Voraussetzungen erfüllen. So könnte Deutschland insbesondere folgende Beihilfen gewähren: De-minimis-Beihilfen je KMU in Höhe von bis zu 200 000 EUR, Beihilfen im Rahmen des FuEuI-Rahmens für konkrete FuE-Vorhaben und die Ausleihung hochqualifizierten Personals, Beschäftigungsbeihilfen über einen Zeitraum von bis zu zwei Jahren, sofern die Beschäftigung mit einem konkreten Investitionsvorhaben in Zusammenhang steht, und Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer über einen Zeitraum von bis zu 12 Monaten.

| (70) | Die Kommission vertritt beim derzeitigen Stand daher die Auffassung, dass die von Deutschland unterbreiteten Elemente unzureichend sind und Deutschland nicht nachgewiesen hat, dass die im Rahmen der Regelung zu erfüllenden Voraussetzungen vom FuEuI-Rahmen und der AGVO abweichen müssen. |
| --- | --- |

(70)

Die Kommission vertritt beim derzeitigen Stand daher die Auffassung, dass die von Deutschland unterbreiteten Elemente unzureichend sind und Deutschland nicht nachgewiesen hat, dass die im Rahmen der Regelung zu erfüllenden Voraussetzungen vom FuEuI-Rahmen und der AGVO abweichen müssen.

3.3.3.3   Gewichtung der Auswirkungen auf die Handelsbedingungen und das gemeinsame Interesse

| (71) | Die Kommission hat die Vorschriften im FuEuI-Rahmen und in der AGVO jeweils so gestaltet, dass die nach diesen allgemeinen Vorschriften genehmigten Beihilfen die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern. |
| --- | --- |

(71)

Die Kommission hat die Vorschriften im FuEuI-Rahmen und in der AGVO jeweils so gestaltet, dass die nach diesen allgemeinen Vorschriften genehmigten Beihilfen die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern.

| (72) | Nach Prüfung der verfügbaren Informationen scheint die angemeldete Regelung eine Betriebsbeihilfe in Form eines Lohnkostenzuschusses in Höhe von 50 % über einen Zeitraum von drei Jahren darzustellen. Betriebsbeihilfen verfälschen Wettbewerb und Handel in der Regel stärker als Investitionsbeihilfen. Die Beihilfeintensität liegt mit 50 % relativ hoch, und die Laufzeit von drei Jahren ist verhältnismäßig lang. Trotz des begrenzten Gesamtbeihilfebetrags je gefördertem KMU hat die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern würde. |
| --- | --- |

(72)

Nach Prüfung der verfügbaren Informationen scheint die angemeldete Regelung eine Betriebsbeihilfe in Form eines Lohnkostenzuschusses in Höhe von 50 % über einen Zeitraum von drei Jahren darzustellen. Betriebsbeihilfen verfälschen Wettbewerb und Handel in der Regel stärker als Investitionsbeihilfen. Die Beihilfeintensität liegt mit 50 % relativ hoch, und die Laufzeit von drei Jahren ist verhältnismäßig lang. Trotz des begrenzten Gesamtbeihilfebetrags je gefördertem KMU hat die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern würde.

| (73) | Auf der Grundlage von Abschnitt 3.3.3.2 kann die Kommission beim derzeitigen Stand daher nicht den Schluss ziehen, dass die angeblichen positiven Folgen der Maßnahme die eventuell verursachten Verfälschungen überwiegen. |
| --- | --- |

(73)

Auf der Grundlage von Abschnitt 3.3.3.2 kann die Kommission beim derzeitigen Stand daher nicht den Schluss ziehen, dass die angeblichen positiven Folgen der Maßnahme die eventuell verursachten Verfälschungen überwiegen.

4.   ZUSAMMENFASSUNG DER ZUM AUSDRUCK GEBRACHTEN ZWEIFEL

| (74) | Aus den vorstehend dargelegten Gründen hegt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung der Maßnahme Zweifel, ob die angemeldete Beihilfe auf der Grundlage entweder des FuEuI-Rahmens oder der AGVO als mit Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(74)

Aus den vorstehend dargelegten Gründen hegt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung der Maßnahme Zweifel, ob die angemeldete Beihilfe auf der Grundlage entweder des FuEuI-Rahmens oder der AGVO als mit Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV vereinbar angesehen werden kann.

| (75) | Die Kommission zweifelt daran, dass die Innovationsassistenten die Voraussetzungen der Abschnitte 5.1 und 5.7 des FuEuI-Rahmens bezüglich Beschäftigungsbeihilfen erfüllen. |
| --- | --- |

(75)

Die Kommission zweifelt daran, dass die Innovationsassistenten die Voraussetzungen der Abschnitte 5.1 und 5.7 des FuEuI-Rahmens bezüglich Beschäftigungsbeihilfen erfüllen.

| (76) | Die Kommission hegt auch Zweifel, ob Beihilfeintensitäten für FuE-Tätigkeiten unmittelbar auf Lohnkostenzuschüsse für Innovationsassistenten angewendet werden können, deren Beschäftigung nicht, wie in Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens gefordert, mit einem konkreten FuE-Vorhaben in Zusammenhang steht. |
| --- | --- |

(76)

Die Kommission hegt auch Zweifel, ob Beihilfeintensitäten für FuE-Tätigkeiten unmittelbar auf Lohnkostenzuschüsse für Innovationsassistenten angewendet werden können, deren Beschäftigung nicht, wie in Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens gefordert, mit einem konkreten FuE-Vorhaben in Zusammenhang steht.

| (77) | Ferner zweifelt die Kommission an der Vereinbarkeit der Maßnahme mit Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens, vor allem in Bezug auf die befristete/unbefristete Einstellung anstelle einer Ausleihung von Personal und aufgrund der Tatsache, dass die Definition der Innovationsassistenten im Rahmen der Regelung die Voraussetzungen nicht erfüllt, um als hochqualifiziertes Personal im Sinne von Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens gelten zu können. |
| --- | --- |

(77)

Ferner zweifelt die Kommission an der Vereinbarkeit der Maßnahme mit Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens, vor allem in Bezug auf die befristete/unbefristete Einstellung anstelle einer Ausleihung von Personal und aufgrund der Tatsache, dass die Definition der Innovationsassistenten im Rahmen der Regelung die Voraussetzungen nicht erfüllt, um als hochqualifiziertes Personal im Sinne von Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens gelten zu können.

| (78) | Des Weiteren zweifelt die Kommission daran, dass die Maßnahme die Voraussetzungen der Artikel 15 (Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU) und 40 (Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer) der AGVO erfüllt. |
| --- | --- |

(78)

Des Weiteren zweifelt die Kommission daran, dass die Maßnahme die Voraussetzungen der Artikel 15 (Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU) und 40 (Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer) der AGVO erfüllt.

| (79) | Bezüglich Artikel 15 beziehen sich die Zweifel der Kommission besonders auf den Förderzeitraum, die Beihilfeintensität und den Zusammenhang mit einem Investitionsvorhaben. |
| --- | --- |

(79)

Bezüglich Artikel 15 beziehen sich die Zweifel der Kommission besonders auf den Förderzeitraum, die Beihilfeintensität und den Zusammenhang mit einem Investitionsvorhaben.

| (80) | Bezüglich Artikel 40 betreffen die Zweifel vor allem den Förderzeitraum und das Fehlen einer ersichtlichen Beschränkung der Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer im Sinne von Artikel 2 Absatz 18 der AGVO. Ferner liegen der Kommission keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob der Anspruch auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist, gewährleistet wird. |
| --- | --- |

(80)

Bezüglich Artikel 40 betreffen die Zweifel vor allem den Förderzeitraum und das Fehlen einer ersichtlichen Beschränkung der Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer im Sinne von Artikel 2 Absatz 18 der AGVO. Ferner liegen der Kommission keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob der Anspruch auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist, gewährleistet wird.

| (81) | Da Deutschland nicht ausreichend begründet hat, weshalb die angemeldete Beihilfe nicht in den Geltungsbereich des FuEuI-Rahmens und der AGVO fallen sollte, ist die Kommission verpflichtet, bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV diese beiden Texte als Grundlage heranzuziehen. Beim derzeitigen Sachstand geht die Kommission davon aus, dass Deutschland keine zwingenden Gründe dafür angeführt hat, dass die Kommission ihren Beurteilungsspielraum im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV erneut nutzen sollte. |
| --- | --- |

(81)

Da Deutschland nicht ausreichend begründet hat, weshalb die angemeldete Beihilfe nicht in den Geltungsbereich des FuEuI-Rahmens und der AGVO fallen sollte, ist die Kommission verpflichtet, bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV diese beiden Texte als Grundlage heranzuziehen. Beim derzeitigen Sachstand geht die Kommission davon aus, dass Deutschland keine zwingenden Gründe dafür angeführt hat, dass die Kommission ihren Beurteilungsspielraum im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV erneut nutzen sollte.

| (82) | Die vorläufige Prüfung der angemeldeten Maßnahme lässt den Schluss nicht zu, dass die Maßnahme mit dem Binnenmarkt vereinbar ist, so dass die Kommission alle erforderlichen Anhörungen vornehmen und hierzu das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV einleiten muss. |
| --- | --- |

(82)

Die vorläufige Prüfung der angemeldeten Maßnahme lässt den Schluss nicht zu, dass die Maßnahme mit dem Binnenmarkt vereinbar ist, so dass die Kommission alle erforderlichen Anhörungen vornehmen und hierzu das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV einleiten muss.

5.   BESCHLUSS

| (83) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. |
| --- | --- |

(83)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln.

| (84) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind. |
| --- | --- |

(84)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind.

| (85) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

(85)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  Komission asetus (EY) N:o 1998/2006, annettu 15 päivänä joulukuuta 2006 , perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen, (EUVL L 379, 28.12.2006, s. 5).

1

(2)  Yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle, (EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 800/2008, annettu 6 päivänä elokuuta 2008 , tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti (yleinen ryhmäpoikkeusasetus), (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3).

3

(4)  ABl. C 395 vom 31.12.1994, S. 14.

4

(5)  ABl. C 83 vom 11.4.1986, S. 2.

5

(6)  ABl. C 45 vom 17.2.1996, S. 5.

6

(7)  ABl. C 95 vom 20.4.2005, S. 9.

7

(8)  Im Sinne der KMU-Definition in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (ABl. L 124 vom 20.5.2003, S. 36).

8

(9)  Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 der Kommission vom 15. Dezember 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf De-minimis-Beihilfen (ABl. L 379 vom 28.12.2006, S. 5).

9

(10)  ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1.

10

(11)  Rechtssache C-142/87, Belgien/Kommission, Slg. 1990, I-959, Randnr. 56, und Rechtssache C-39/94, SFEI und andere/La Poste und andere, Slg. 1996, I-3547, Randnr. 36.

11

Belgien/Kommission

SFEI und andere/La Poste und andere

(12)  Rechtssache C-313/90, CIRFS und andere/Kommission, Slg. 1993, I-1125, Randnr. 36, Rechtssache C-311/94, IJssel-Vliet, Slg. 1996, I-5023, Randnr. 43, und Rechtssache C-351/98, Spanien/Kommission, Slg. 2002, I-8031, Randnr. 53.

12

CIRFS und andere/Kommission

IJssel-Vliet

(13)  Verordnung (EG) Nr. 800/2008 der Kommission vom 6. August 2008 zur Erklärung der Vereinbarkeit bestimmter Gruppen von Beihilfen mit dem Gemeinsamen Markt in Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag (allgemeine Gruppenfreistellungsverordnung) (ABl. L 214 vom 9.8.2008, S. 3).

13

(14)  Siehe insbesondere Urteil des Gerichtshofs vom 24. März 1993, Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS)/Kommission (C-313/90, Sgl. 1993, I-1125).

14

(15)  Urteil des Gerichts vom 14. Januar 2009, Kronoply/Kommission (T-162/06, Slg. S. II-1, insbesondere Randnrn. 65, 66, 74 und 75).

15

(16)  Urteil des Gerichts vom 7. Juni 2001, Agrana Zucker und Stärke / Kommission (T-187/99, Slg. II-1587, Randnr. 74), Urteil des Gerichts vom 14. Mai 2002, Graphischer Maschinenbau/Kommission (T-126/99, Slg. II-2427, Randnrn. 41-43), Urteil des Gerichtshofs vom 15. April 2008, Nuova Agricast (Rechtssache C-390/06, Slg. I-2577, Randnrn. 68-69).

16

(17)  Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation, Abschnitt 1.3 (ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1), Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Umweltschutzbeihilfen, Randnummer 1.3 (ABl. C 82 vom 1.4.2008, S. 1).

17

(18)  Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation, Abschnitt 1.3 (ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1), Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Umweltschutzbeihilfen, Randnummer 1.3 (ABl. C 82 vom 1.4.2008, S. 1).

18

---