# Официален вестник C 18/2011

| | ISSN 1830-365X
  doi:10.3000/1830365X.C_2011.018.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 18 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5419 януари 2011 г. |

ISSN 1830-365X

doi:10.3000/1830365X.C_2011.018.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

C 18

Издание на български език

Информация и известия

Година 5419 януари 2011 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 462-ра пленарна сесия от 28 и 29 април 2010 г. |
| 2011/C 018/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Укрепване на европейския модел на хранително-вкусовата промишленост (проучвателно становище) | 1 |
| 2011/C 018/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Селскостопанският модел на Общността: качество на производството и информиране на потребителите като елементи на конкурентоспособността (проучвателно становище) | 5 |
| 2011/C 018/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на гражданското общество в отношенията ЕС—Черна гора | 11 |
| 2011/C 018/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Образование за приобщаване: инструмент за борба с бедността и социалната изолация (проучвателно становище) | 18 |
| 2011/C 018/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Достъп на потребителите и семействата до кредитиране — злоупотреби (становище по собствена инициатива) | 24 |
| 2011/C 018/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Статут на европейска фондация (становище по собствена инициатива) | 30 |
| 2011/C 018/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейският корабостроителен сектор — справяне с настоящата криза | 35 |
| 2011/C 018/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Нови тенденции в самостоятелната заетост: конкретният случай на икономически зависимата самостоятелна заетост (становище по собствена инициатива) | 44 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

462-ра пленарна сесия от 28 и 29 април 2010 г.

2011/C 018/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Укрепване на европейския модел на хранително-вкусовата промишленост (проучвателно становище)

1

2011/C 018/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Селскостопанският модел на Общността: качество на производството и информиране на потребителите като елементи на конкурентоспособността (проучвателно становище)

5

2011/C 018/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на гражданското общество в отношенията ЕС—Черна гора

11

2011/C 018/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Образование за приобщаване: инструмент за борба с бедността и социалната изолация (проучвателно становище)

18

2011/C 018/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Достъп на потребителите и семействата до кредитиране — злоупотреби (становище по собствена инициатива)

24

2011/C 018/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Статут на европейска фондация (становище по собствена инициатива)

30

2011/C 018/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейският корабостроителен сектор — справяне с настоящата криза

35

2011/C 018/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Нови тенденции в самостоятелната заетост: конкретният случай на икономически зависимата самостоятелна заетост (становище по собствена инициатива)

44

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 462-ра пленарна сесия от 28 и 29 април 2010 г. |
| 2011/C 018/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Зелена книга — Реформа на общата политика в областта на рибарството, COM(2009)163 окончателен | 53 |
| 2011/C 018/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и до Съвета — Изграждане на устойчиво бъдеще за аквакултурата — Нов импулс за стратегията за устойчиво развитие на европейската аквакултура, COM(2009) 162 окончателен | 59 |
| 2011/C 018/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Съвета и до Европейския парламент – Отвъд БВП: измерване на напредъка в свят на промени , COM(2009) 433 окончателен | 64 |
| 2011/C 018/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета Партньорство Европейски съюз—Африка — Свързване на Африка и Европа: засилване на сътрудничеството в областта на транспорта, COM(2009) 301 окончателен | 69 |
| 2011/C 018/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Солидарност в здравеопазването: намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването в ЕС, COM(2009) 567 окончателен | 74 |
| 2011/C 018/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минималните стандарти за признаването и правното положение на гражданите на трети държави или лицата без гражданство като лица, на които е предоставена международна закрила, и относно съдържанието на предоставената закрила, COM(2009) 551 окончателен/2 — 2009/0164 (COD) | 80 |
| 2011/C 018/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минимални норми относно процедурата за предоставяне или отнемане на международна закрила в държавите-членки, COM(2009) 554 окончателен — 2009/0165 (COD) | 85 |
| 2011/C 018/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно лицата, управляващи фондове за алтернативни инвестиции, и за изменение на Директива 2004/39/ЕО и Директива 2009/.../ЕО, COM(2009) 207 окончателен — 2009/0064 (COD) | 90 |
| 2011/C 018/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно 25-и годишен доклад на Комисията относно мониторинг на прилагането на правото на Общността (2007 г.), COM(2008) 777 окончателен | 95 |
| 2011/C 018/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно прилагането на законодателството на Общността за защита на потребителите, COM(2009) 330 окончателен | 100 |
| 2011/C 018/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент и Европейския икономически и социален комитет: Усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар, COM(2009) 467 окончателен | 105 |
| 2011/C 018/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Общността в съвместна научноизследователска и развойна програма за Балтийско море (BONUS-169), предприета от няколко държави-членки, COM(2009) 610 окончателен — 2009/0169 (COD) | 109 |
| 2011/C 018/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно финансовото участие на Европейския съюз в Международния фонд за Ирландия (2007—2010 г.), COM(2010) 12 — 2010/0004 (COD) | 114 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

462-ра пленарна сесия от 28 и 29 април 2010 г.

2011/C 018/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Зелена книга — Реформа на общата политика в областта на рибарството, COM(2009)163 окончателен

COM(2009)163 окончателен

53

2011/C 018/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и до Съвета — Изграждане на устойчиво бъдеще за аквакултурата — Нов импулс за стратегията за устойчиво развитие на европейската аквакултура, COM(2009) 162 окончателен

COM(2009) 162 окончателен

59

2011/C 018/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Съвета и до Европейския парламент – Отвъд БВП: измерване на напредъка в свят на промени , COM(2009) 433 окончателен

COM(2009) 433 окончателен

64

2011/C 018/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета Партньорство Европейски съюз—Африка — Свързване на Африка и Европа: засилване на сътрудничеството в областта на транспорта, COM(2009) 301 окончателен

COM(2009) 301 окончателен

69

2011/C 018/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Солидарност в здравеопазването: намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването в ЕС, COM(2009) 567 окончателен

COM(2009) 567 окончателен

74

2011/C 018/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минималните стандарти за признаването и правното положение на гражданите на трети държави или лицата без гражданство като лица, на които е предоставена международна закрила, и относно съдържанието на предоставената закрила, COM(2009) 551 окончателен/2 — 2009/0164 (COD)

COM(2009) 551 окончателен/2 — 2009/0164 (COD)

80

2011/C 018/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минимални норми относно процедурата за предоставяне или отнемане на международна закрила в държавите-членки, COM(2009) 554 окончателен — 2009/0165 (COD)

COM(2009) 554 окончателен — 2009/0165 (COD)

85

2011/C 018/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно лицата, управляващи фондове за алтернативни инвестиции, и за изменение на Директива 2004/39/ЕО и Директива 2009/.../ЕО, COM(2009) 207 окончателен — 2009/0064 (COD)

COM(2009) 207 окончателен — 2009/0064 (COD)

90

2011/C 018/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно 25-и годишен доклад на Комисията относно мониторинг на прилагането на правото на Общността (2007 г.), COM(2008) 777 окончателен

COM(2008) 777 окончателен

95

2011/C 018/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно прилагането на законодателството на Общността за защита на потребителите, COM(2009) 330 окончателен

COM(2009) 330 окончателен

100

2011/C 018/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент и Европейския икономически и социален комитет: Усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар, COM(2009) 467 окончателен

COM(2009) 467 окончателен

105

2011/C 018/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Общността в съвместна научноизследователска и развойна програма за Балтийско море (BONUS-169), предприета от няколко държави-членки, COM(2009) 610 окончателен — 2009/0169 (COD)

COM(2009) 610 окончателен — 2009/0169 (COD)

109

2011/C 018/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно финансовото участие на Европейския съюз в Международния фонд за Ирландия (2007—2010 г.), COM(2010) 12 — 2010/0004 (COD)

COM(2010) 12 — 2010/0004 (COD)

114

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

462-ра пленарна сесия от 28 и 29 април 2010 г.

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Укрепване на европейския модел на хранително-вкусовата промишленост“ (проучвателно становище)

2011/C 18/01

Докладчик: г-н José María ESPUNY MOYANO

Съдокладчик: г-н Carlos TRÍAS PINTO

С писмо от 23 юли 2009 г. и в съответствие с член 262 от Договора за учредяване на Европейската общност, испанското председателство на ЕС поиска от Европейския икономически и социален комитет да изготви становище относно:

„Укрепване на европейския модел на хранително-вкусовата промишленост“ (проучвателно становище).

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 25 март 2010 г.

На 462-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 28 април 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 124 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Общностният модел на хранително-вкусовата промишленост днес

1.1   Общата селскостопанска политика (ОСП) е не само първата обща политика в истинския смисъл на думата – която достигна кулминационната си точка с неотдавнашното разширяване на правомощията, извършено с Договора от Лисабон – но и истински модел на сектора на селскостопанските хранителни продукти. Ето защо тя следва да бъде от основен стратегически интерес за Европа и да оказва активно влияние в международен план.

1.2   Като съумя да съхрани целите си, зададени в самото начало и с последващите реформи на Договорите, Общата селскостопанска политика успяваше въпреки всичко в продължение на почти петдесет години да се приспособява към новите потребности, наложени от събитията: реформа на инструменти и системи на управление, бюджети, искания на обществото и отваряне на пазара за трети страни. Днес моделът на хранително-вкусовата промишленост е устойчив и се базира все повече и повече на съвкупност от икономически, екологични и социални съображения.

1.3   По време на този процес европейският модел на хранително-вкусовата промишленост постигна разумно изпълнение на основните си цели: обезпечаване на доставките за населението на здравословни и безопасни хранителни продукти, изграждане на водеща в света икономическа система в сектора на селскостопанските хранителни продукти, предлагане на разнообразно, качествено и ценено от потребителите производство.

2.   Силни и слаби страни

2.1   Въпреки общата положителна оценка, все пак е очевидно, че е необходимо да бъдат обсъдени някои възможности за развитие и подобрения на модела, сред които следва да бъдат подчертани:

| — | необходимост от общи инструменти, които да отговорят на възможна нестабилност на цените през следващите години, с цел да се избегне повторната поява на събития като тези, на които бяхме свидетели през 2007 г. и 2008 г.; |
| --- | --- |

—

необходимост от общи инструменти, които да отговорят на възможна нестабилност на цените през следващите години, с цел да се избегне повторната поява на събития като тези, на които бяхме свидетели през 2007 г. и 2008 г.;

| — | подобряване на схемите за специфични селскостопански хранителни продукти - наименования за произход, защитени географски указания, храни с традиционно специфичен характер, така че да бъдат опростени и рационализирани условията за присъждането им, да се повишат техническите изисквания и да се укрепи моделът им, както и да бъдат защитени по по-справедлив начин на външните пазари; |
| --- | --- |

—

подобряване на схемите за специфични селскостопански хранителни продукти - наименования за произход, защитени географски указания, храни с традиционно специфичен характер, така че да бъдат опростени и рационализирани условията за присъждането им, да се повишат техническите изисквания и да се укрепи моделът им, както и да бъдат защитени по по-справедлив начин на външните пазари;

| — | активизиране на една истинска политика за насърчаване на селскостопанските хранителни продукти на Общността, която да прибави европейска добавена стойност към богатството и многообразието от наши продукти и най-вече, която правилно свързва насърчаването на тези качества с търговското развитие на продуктите; |
| --- | --- |

—

активизиране на една истинска политика за насърчаване на селскостопанските хранителни продукти на Общността, която да прибави европейска добавена стойност към богатството и многообразието от наши продукти и най-вече, която правилно свързва насърчаването на тези качества с търговското развитие на продуктите;

| — | напредък, основан на стратегическа визия за веригата на производство на селскостопански хранителни продукти (производство, преработване и търговия), насърчавайки прозрачността на системата и планирайки мерки за предотвратяване на злоупотребите с господстващо положение или нелоялните практики, които пречат на нейното функциониране; |
| --- | --- |

—

напредък, основан на стратегическа визия за веригата на производство на селскостопански хранителни продукти (производство, преработване и търговия), насърчавайки прозрачността на системата и планирайки мерки за предотвратяване на злоупотребите с господстващо положение или нелоялните практики, които пречат на нейното функциониране;

| — | подобряване на информираността на потребителя чрез използване на общ модел за етикетиране и разработване на система, която използва по-добре възможностите на новите информационни технологии, така че изборът на потребителя да бъде възможно най-информиран. |
| --- | --- |

—

подобряване на информираността на потребителя чрез използване на общ модел за етикетиране и разработване на система, която използва по-добре възможностите на новите информационни технологии, така че изборът на потребителя да бъде възможно най-информиран.

3.   Справяне с предстоящите предизвикателства

3.1   Европейският съюз навлиза в нов етап със своите обновени институции и нов Договор. Трябва да се справим с поредица от нови предизвикателства и да бъдат извършени дълбоки промени, за да може Съюзът да запази лидерската си позиция и най-вече да бъде намерен изход за излизане от настоящата икономическа и финансова криза.

3.2   В този контекст общностната система на хранително-вкусовата промишленост има своите собствени нужди, които трябва да бъдат отчетени в рамките на настоящите обсъждания в перспективата на новата обща селскостопанска политика, чието прилагане трябва да започне от 2013 г. Някои от тези нужди са изложени в настоящия документ и са изрично упоменати в други становища на ЕИСК (1).

3.3   В настоящото становище ЕИСК би желал да представи по-подробно позицията си относно ценностите, свързани с устойчивостта на общностния модел на хранително-вкусовата промишленост и да подчертае значението му. Тъй като това е единственият валиден модел в дългосрочен план, трябва да следим за еднообразното му прилагане на общностния пазар и да не допускаме следването му единствено от европейските оператори, тъй като е ясно, че това е единственият начин да се гарантира продължителността му.

4.   Към сигурен, балансиран и справедлив модел

4.1   Европейският модел на хранително-вкусовата промишленост се вписва ясно в схема за устойчивост, която отчита неговите три аспекта: икономически, екологичен и социален.

4.2   Така през последните години и най-вече по време на последната реформа на Общата селскостопанска политика бяха включени законодателни разпоредби с широк обхват във важни области като:

| — | засилване на изискванията за безопасност на храните и проследимостта им; |
| --- | --- |

—

засилване на изискванията за безопасност на храните и проследимостта им;

| — | организиране на екологично производство, на интегрирано производство, по-щадящи околната среда практики и защита на околната среда като цяло; |
| --- | --- |

—

организиране на екологично производство, на интегрирано производство, по-щадящи околната среда практики и защита на околната среда като цяло;

| — | прилагане на различни разпоредби, свързани с хуманното отношение към животните, което обхваща всички производства; |
| --- | --- |

—

прилагане на различни разпоредби, свързани с хуманното отношение към животните, което обхваща всички производства;

| — | утвърждаване на разпоредбите в социалната сфера и закрилата на работниците. |
| --- | --- |

—

утвърждаване на разпоредбите в социалната сфера и закрилата на работниците.

4.3   ЕИСК счита, че този модел е съществен за оцеляването на общата селскостопанска политика в бъдеще и е от ключово значение за запазване на конкурентоспособността в контекста на нарастващата глобализация. Тези ценности, инкорпорирани в законодателството, и усилията, насочени към активизиране на научноизследователската дейност и производството на селскостопански хранителни продукти, ще позволят на ЕС да се изправи пред предизвикателството в един свят, в който според ФАО нуждите от производство на хранителни продукти ще се увеличат двойно до 2020 г.

4.4   Но осъществяването на този модел изискваше и продължава да изисква значителни усилия от страна на общностните оператори, както по отношение на селскостопанското производство, така и по отношение на преработването. Ето защо не е логично при практическото му прилагане да се установяват пропуски от различен характер, които биха могли да застрашат самото съществуване на модела.

4.5   Първият от тези пропуски се установява по отношение на хранителната безопасност и спазването на общностните норми при вноса на хранителни продукти, фуражи, животни и растения. Европа научи от собствен опит, че е необходимо да се поддържа високо равнище на безопасност по отношение на здравето както на потребителите, така и на животните и растенията, като това намери отражение в прилагането на нови стандарти с влизането в сила на Регламент (ЕО) No 178/2002 за установяване на общите принципи и изисквания на законодателството в областта на храните. При все това законодателят се е концентрирал върху задълженията на общностните оператори, оставяйки на втори план задълженията, свързани с вноса на продукти.

4.5.1   Днес, по данни на Европейския орган по безопасност на храните, повече от една трета от сигналите за вредни храни, регистрирани на вътрешния пазар, се отнасят за храни с произход извън Европейския съюз. ЕИСК би желал да припомни, че Европейският съюз е длъжен да гарантира безопасността и здравето на потребителите, както и да следи всички продукти, продавани на пазара, да отговарят на стандартите, включително вносните продукти.

4.6   Вторият проблем, с който се сблъскват производителите и промишлеността в Общността е, че липсата на равновесие на общностния пазар започва да отслабва конкурентоспособността им спрямо вносните продукти.

4.6.1   Изискванията, налагани от европейския модел, увеличават значително производствените разходи, докато част от тези изисквания не се прилагат към вносните продукти, които освен това се ползват от намалено тарифно третиране (2).

4.6.2   Съгласно Доклад 2008-071 LEI на Университета във Wageningen прилагането на новите разпоредби в областта на хуманното отношение към животните, свързани с подслона на кокошките носачки, установени с Директива 99/74/ЕО, води до увеличаване на разходите с 8 до 10 % за средния производител в Общността, който трябва да се конкурира с продуктите, внасяни от Бразилия и САЩ. Тези страни не само не съблюдават подобни норми по отношение на хуманното отношение към животните, но разполагат с производствени системи, чиито стандарти са далеч по-ниски от предвидените в общностното законодателство (интензивно производство, по-малко ограничения относно използването на лекарства, липса на ограничения при използването на ГМО при храненето на животните...).

4.6.3   Подобни последици имат и регулаторните разходи. Европейските предприятия за производство на фуражи се нуждаят от внос на определени суровини, тъй като европейското производство е недостатъчно, но стриктните ограничения, наложени от общностното законодателство по отношение на ГМО, затрудняват вноса на съществени за храненето на животните продукти като житни растения, соя или богати на белтъчини семена от страни като Бразилия или Аржентина. Тези ограничения влияят директно върху европейското производство на месо и месопреработвателната промишленост, чиито разходи са високи, което се отразява на конкурентоспособността им както на европейския пазар, така и при износа им за трети страни. ЕИСК не се произнася относно необходимостта от използване на ГМО.

4.6.4   Самата Европейската комисия признава това в доклада на ГД „Земеделие и развитие на селските райони“ относно прилагането на нормативната уредба, свързана с ГМО. В доклада се посочва, че „нулевата толерантност“ би могла да доведе до загуби в размер до 200 млрд. евро за европейския сектор на селскостопанските хранителни продукти. Освен това претендираното високо равнище на защита на европейския потребител на практика не е такова, защото продължаваме да внасяме месо, мляко и други продукти от животни, отглеждани с фуражи, които съдържат ГМО. Вследствие на това е необходимо да се създадат условия за развитие на производствен цикъл, при който се отчитат очакванията на потребителите.

4.6.5   Сходни на описаните в този параграф проблеми се срещат и в други области, където нормативните разходи също са значителни, като използването на пестициди (максимално допустими стойности на остатъчни количества и други екологични ограничения), фитосанитарната област или идентификацията на животните.

4.7   И накрая, съществуват съображения от политически характер, които са показателни, че настоящата ситуация не може да се запази дълго време. В действителност не изглежда логично европейските оператори да бъдат дискриминирани на собствения си естествен пазар за сметка на трети лица.

5.   Необходимо търсене на решения

5.1   ЕИСК счита, че Европейският съюз следва да намери решения, които да доведат до по-добро прилагане на общностния модел в рамките на вътрешния пазар, при зачитане на свободната конкуренция и международните норми.

5.2   Решението предполага действия в различни области и в определени случаи може да се нуждае от постепенно прилагане. Сред различните възможни мерки ЕИСК би желал да отличи следните:

| — | подобряване на условията на достъп: контролът върху вноса следва да гарантира, че животните и растенията – по-специално тези, предназначени да бъдат част от хранителната верига – влизат в ЕС по сигурен начин и отговарят на европейските стандарти. Освен това е важно контролът да се осъществява на базата на хармонизирани процедури, така че всички продукти, независимо от пункта, през който влизат, да предлагат едни и същи гаранции за безопасност. Това е въпрос на реципрочност спрямо европейските оператори; |
| --- | --- |

—

подобряване на условията на достъп: контролът върху вноса следва да гарантира, че животните и растенията – по-специално тези, предназначени да бъдат част от хранителната верига – влизат в ЕС по сигурен начин и отговарят на европейските стандарти. Освен това е важно контролът да се осъществява на базата на хармонизирани процедури, така че всички продукти, независимо от пункта, през който влизат, да предлагат едни и същи гаранции за безопасност. Това е въпрос на реципрочност спрямо европейските оператори;

| — | подобряване на международната подкрепа за европейския модел: необходимо е Европейският съюз да обясни и да насърчи международното одобрение за нашия модел, основаващ се на устойчивостта, насърчавана на световно равнище от самата система на Организацията на обединените нации. Организации като СТГ, ФАО, CODEX Alimentarius Mundi, Международното бюро по епизоотия (МБЕ), МОТ, UNCTAD и други трябва да участват в усилията за популяризиране. Също така следва да се търси възможно най-висока степен на хармонизиране на законодателствата на международно равнище, за да се избегне диференцирано третиране; |
| --- | --- |

—

подобряване на международната подкрепа за европейския модел: необходимо е Европейският съюз да обясни и да насърчи международното одобрение за нашия модел, основаващ се на устойчивостта, насърчавана на световно равнище от самата система на Организацията на обединените нации. Организации като СТГ, ФАО, CODEX Alimentarius Mundi, Международното бюро по епизоотия (МБЕ), МОТ, UNCTAD и други трябва да участват в усилията за популяризиране. Също така следва да се търси възможно най-висока степен на хармонизиране на законодателствата на международно равнище, за да се избегне диференцирано третиране;

| — | задълбочаване на взаимното признаване на системите за защита на здравето на потребителите и на хуманното отношение към животните с трети страни: Европейският съюз следва да включи в търговските си споразумения специални раздели относно взаимното признаване на системите в санитарната, фитосанитарната и хранителната област с цел да бъдат постигнати по взаимно съгласие подходящите равнища на защита на здравето в рамката, установена от СТО; |
| --- | --- |

—

задълбочаване на взаимното признаване на системите за защита на здравето на потребителите и на хуманното отношение към животните с трети страни: Европейският съюз следва да включи в търговските си споразумения специални раздели относно взаимното признаване на системите в санитарната, фитосанитарната и хранителната област с цел да бъдат постигнати по взаимно съгласие подходящите равнища на защита на здравето в рамката, установена от СТО;

| — | подобряване на международната техническа помощ чрез подкрепа за инициативи като „По-добро обучение за по-безопасна храна“, които насърчават сътрудничеството в техническата област с развиващите се страни, износители или потенциални износители към Европа, посредством технически обучения, изготвяне на правила и норми, обмен на служители и т.н.; |
| --- | --- |

—

подобряване на международната техническа помощ чрез подкрепа за инициативи като „По-добро обучение за по-безопасна храна“, които насърчават сътрудничеството в техническата област с развиващите се страни, износители или потенциални износители към Европа, посредством технически обучения, изготвяне на правила и норми, обмен на служители и т.н.;

| — | предлагане на търговски стимули: ЕС би могъл също така да проучи възможността за подобряване на търговския и финансов режим, както и на сътрудничеството за развитие, за да може развиващите се страни да приведат своите системи в съответствие с общностния модел; |
| --- | --- |

—

предлагане на търговски стимули: ЕС би могъл също така да проучи възможността за подобряване на търговския и финансов режим, както и на сътрудничеството за развитие, за да може развиващите се страни да приведат своите системи в съответствие с общностния модел;

| — | по-добро законотворчество: ако Европа не трябва да прибягва до протекционистки мерки, които ограничават достъпа до нейните пазари, то също така неприемливо е прилагането на нашия модел в ущърб на самите общностни оператори. Опростяването на законодателството може да бъде много полезен инструмент за намаляване на излишните административни разходи. |
| --- | --- |

—

по-добро законотворчество: ако Европа не трябва да прибягва до протекционистки мерки, които ограничават достъпа до нейните пазари, то също така неприемливо е прилагането на нашия модел в ущърб на самите общностни оператори. Опростяването на законодателството може да бъде много полезен инструмент за намаляване на излишните административни разходи.

5.2.1   Една част от европейския модел се основава на „обществените блага“, които гражданинът и потребителят счита за необходими, като сред най-важните са: качество, основаващо се на произхода и методите на производство, защита на животните, предпазване или защита на околната среда.

5.2.2   Европейската политика следва да разполага с инструменти, които да попречат на делокализирането на производството към други зони, така че конкуренцията да се осъществява при справедливи условия, като се насърчава прилагането на социалните и трудовите стандарти (3) за достоен труд, които защитаваме в рамките на вътрешния пазар. Освен това Европейският съюз трябва да положи усилия пред компетентните международни органи (в частност СТО) за включването на основните норми от социалната сфера и трудовото право в нетърговските им съображения, тъй като само справедливата търговия може да бъде истински свободна.

5.2.3   Ето защо законодателят трябва приоритетно да се заеме с необходимото възстановяване на равновесието в настоящото положение, като приеме подходящите правни мерки.

5.3   ЕИСК призовава Европейския парламент, Съвета и Комисията да вземат предвид това становище и приканва испанското председателство да предложи мерки в тази посока.

Брюксел, 28 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ C 77 от 31.3.2009 г., стр. 81.

1

(2)  ЕИСК припомня, че ЕС е на първо място в света по внос на селскостопански хранителни продукти, позиция, която заема заради преференциалните тарифни режими (Общата система за преференции, Общата система за преференции плюс, Всичко освен оръжие), прилагани към продуктите от по-малко напредналите страни и развиващите се страни.

2

(3)  Конвенции на МОТ 87, 98, 105, 111, 135, 182; декларацията на МОТ за основните принципи и права в областта на труда; тристранната декларация на МОТ за принципите относно многонационалните предприятия и социалната политика; декларацията на МОТ за принудителния труд; декларацията на МОТ за дискриминацията; програмата на МОТ за достоен труд; Декларация на МОТ относно детския труд; принципите на ОИСР за корпоративно управление; насоките на ОИСР за мултинационалните предприятия; Декларацията на ООН за хилядолетието.

3

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/5

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Селскостопанският модел на Общността: качество на производството и информиране на потребителите като елементи на конкурентоспособността“ (проучвателно становище)

2011/C 18/02

Докладчик: г-н Carlos TRÍAS PINTO

На 20 януари 2010 г. испанското председателство на ЕС реши, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Селскостопанският модел на Общността: качество на производството и информиране на потребителите като елементи на конкурентоспособността“ (проучвателно становище).

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 25 март 2010 г.

На 462-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 28 април 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 116 гласа „за“, 1 глас „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   ЕИСК препоръчва да се укрепят политиката за качество и информирането на потребителите като ключови фактори за насърчаване на конкурентоспособността на европейската хранително-вкусова промишленост, както и за подобряване имиджа на селското стопанство. За тази цел е необходимо:

| — | да се насърчава зачитането на свързаните със селскостопанското производство социални, екологични и здравни аспекти и аспектите на хуманно отношение към животните, като се използват новите средства, основаващи се на информационните и комуникационните технологии (ИКТ); |
| --- | --- |

—

да се насърчава зачитането на свързаните със селскостопанското производство социални, екологични и здравни аспекти и аспектите на хуманно отношение към животните, като се използват новите средства, основаващи се на информационните и комуникационните технологии (ИКТ);

| — | да се внесе повече последователност и съгласуваност в съществуващите инструменти за акредитация, посредством насоки за изясняване, хармонизиране и опростяване; |
| --- | --- |

—

да се внесе повече последователност и съгласуваност в съществуващите инструменти за акредитация, посредством насоки за изясняване, хармонизиране и опростяване;

| — | да се укрепят пътищата за диалог между производителите, промишлените предприятия, търговците и потребителите, както и да се разработят ефикасни стратегии за комуникация, насочена към гражданите. |
| --- | --- |

—

да се укрепят пътищата за диалог между производителите, промишлените предприятия, търговците и потребителите, както и да се разработят ефикасни стратегии за комуникация, насочена към гражданите.

1.2   По-конкретно ЕИСК предлага прилагането на различни мерки:

1.2.1   Средства

| — | Включването на ИКТ като средство за комуникация. ИКТ са част от ежедневието ни, но все още не се използват в процеса на купуване. С присъствието им на местата за продажба като средство за информация ще може да се осъществява непрекъснато актуализиране на информацията (селскостопанските продукти имат висок стокооборот), потребителят ще може да направи своя избор или да ги получава от всяко място. |
| --- | --- |

—

Включването на ИКТ като средство за комуникация. ИКТ са част от ежедневието ни, но все още не се използват в процеса на купуване. С присъствието им на местата за продажба като средство за информация ще може да се осъществява непрекъснато актуализиране на информацията (селскостопанските продукти имат висок стокооборот), потребителят ще може да направи своя избор или да ги получава от всяко място.

| — | Проследяемостта като средство за гарантиране на достоверността на посочената информация. Производствената верига включва редица участници, отговарящи за различни социално-екологични аспекти, които са част от цялостното качество. Проследяемостта ще позволи да се знае не само кои са участниците, но и как са боравили с продукта и свързаните с него показатели. |
| --- | --- |

—

Проследяемостта като средство за гарантиране на достоверността на посочената информация. Производствената верига включва редица участници, отговарящи за различни социално-екологични аспекти, които са част от цялостното качество. Проследяемостта ще позволи да се знае не само кои са участниците, но и как са боравили с продукта и свързаните с него показатели.

1.2.2   Инструменти

| — | Включване на критерии за цялостно качество в съществуващите доброволни схеми, като знака за екомаркировка на ЕС, в случай че обхватът му бъде разширен до селскостопанските продукти или в съществуващите стандарти за качество, като защитените наименования за произход или защитените географски указания. |
| --- | --- |

—

Включване на критерии за цялостно качество в съществуващите доброволни схеми, като знака за екомаркировка на ЕС, в случай че обхватът му бъде разширен до селскостопанските продукти или в съществуващите стандарти за качество, като защитените наименования за произход или защитените географски указания.

| — | Създаване на нова схема за доброволно сертифициране на социално-екологичните аспекти, която позволява на потребителя да направи бърза, лесна и надеждна оценка на продукта от гледна точка на цялостното качество. |
| --- | --- |

—

Създаване на нова схема за доброволно сертифициране на социално-екологичните аспекти, която позволява на потребителя да направи бърза, лесна и надеждна оценка на продукта от гледна точка на цялостното качество.

1.2.3   Стратегии

| — | Популяризиране на европейското качество. ЕИСК предлага да се насърчават комуникационни кампании в полза на европейските селскостопански продукти, като се подчертават високите им стандарти за качество и разнообразието. |
| --- | --- |

—

Популяризиране на европейското качество. ЕИСК предлага да се насърчават комуникационни кампании в полза на европейските селскостопански продукти, като се подчертават високите им стандарти за качество и разнообразието.

| — | Насърчаване и интегриране на мерките. Администрацията има възможност да използва средствата, с които разполага, за популяризиране на селскостопанските продукти, отговарящи на социалните и екологичните стандарти: обществени поръчки, диференцирано данъчно облагане, информационни кампании и стимули за производство. |
| --- | --- |

—

Насърчаване и интегриране на мерките. Администрацията има възможност да използва средствата, с които разполага, за популяризиране на селскостопанските продукти, отговарящи на социалните и екологичните стандарти: обществени поръчки, диференцирано данъчно облагане, информационни кампании и стимули за производство.

2.   Въведение

2.1   Ден след ден нашето общество става все по-чувствително спрямо големите социални и екологични предизвикателства в резултат на осъзнаването на последиците от изменението на климата, постепенното изчерпване на природните ресурси и все по-неравномерното разпределение на богатството.

2.2   Колкото и да е парадоксално, това постепенно осъзнаване рядко е подкрепено от покупателни решения (действия, известни като съзнателно и отговорно потребление), което за съжаление показва нарастващата разлика между теоретичната позиция на потребителя (1) и ежедневните му навици.

2.3   Но не можем да не отчетем факта, че в периоди на голяма икономическа несигурност става много сложно в традиционното уравнение цена-продукт (2) непрекъснато да бъдат въвеждани променливи като социалното и екологичното въздействие, особено ако това се отразява на цената, която заплаща потребителят. Не можем обаче и да пренебрегнем факта, че социално-икономическата криза съвпадна по време с екологичната криза и че двете не могат да бъдат разглеждани поотделно. С други думи, както посочва Жак Делор, „кризата на ценностите се крие в това, че живеем в свят, в който всичко може да се купи“. Ето защо нашите ценности би следвало да се преразгледат.

2.4   За щастие в ЕС разполагаме със система за производство на селскостопански хранителни продукти, основана на изискването за високи здравни, екологични и социални стандарти и стандарти за хуманно отношение към животните, която можем да определим като система за цялостно качество и която несъмнено ни дава добавена стойност по отношение на останалата част от света, но включва и рискове по отношение на конкуренцията.

2.5   Много от аспектите, които формират цялостното качество, са включени в законодателството или са част от практиката на европейската хранително-вкусова промишленост и следователно вече се спазват при продуктите и от страна на производителите. За съжаление случаят с много от продуктите, внасяни от трети страни не е такъв. Тази разлика води до по-голямо разграничение между цените на селскостопанските продукти от Европейския съюз и от трети страни, което води до загуба на конкурентоспособност на първите.

2.6   В крайна сметка този стремеж към качество, плод на изконни традиции и усилен труд за постигане на отлични резултати, трябва да се превърне от конкурентна заплаха, каквато е в момента, в по-голяма възможност за развитие – и затова трябва да се обмислят нови стратегии, които изтъкват отличителните характеристики на нашия производствен модел и подтикват потребителя да отдава предпочитание на европейските продукти, като поставят особено силно ударение върху политиката за комуникация с потребителите и използват за тази цел много различни средства, по-специално възможностите на информационните и комуникационните технологии (ИКТ) за изграждане на мощни инструменти за обучение и информиране на потребителите (3).

2.7   Успоредно с това, трябва да се обмисли необходимата техническа и икономическа подкрепа, за да продължи постигането на напредък по многофункционалния селскостопански модел, като се осигури жизнеспособността на европейските земеделски стопанства със справедливи цени за производителите и се запазят стабилни и качествени работни места – въпрос от първостепенно значение за устойчивостта на модела.

2.8   ЕИСК също така подчертава, че повишаването на конкурентоспособността чрез политики за качество на селскостопанските продукти и информиране на потребителите трябва да бъде съпътствано от мерки за възстановяване на равновесието във веригата за стойност на селскостопанските хранителни продукти, която в момента е подложена на множество ценови изкривявания поради злоупотреби с господстващо положение от страна на някои оператори (4).

3.   Потребители, качество и социално-екологични аспекти

3.1   ЕИСК нееднократно по различни поводи е заявявал своята ангажираност по отношение на устойчивото развитие като начин за постигане на екологично, икономическо и социално развитие в Европейския съюз. Този ангажимент може да укрепи съществуващия модел на Общността за селскостопанско производство, като се преразгледа настоящата концепция за качество, в която като цяло имат превес традиционните аспекти на продукта, свързани с качеството (вкус, външен вид, размер и др.), и като бъде насочена към критериите, свързани с неговата производствена среда, като социални, екологични и здравни аспекти, както и аспекти, свързани с безопасността и хуманното отношение към животните. Ще наречем това „цялостно качество“, основаващо се на новите показатели за отлични резултати.

3.1.1   Предлага се като пример, който не е нито изчерпателен, нито ограничителен, да бъдат разгледани различни критерии или показатели (5):

| | Въздействие върху околната среда:






  — | вид напояване; |
| --- | --- | --- |

Въздействие върху околната среда:

—

вид напояване;

| — | енергийно потребление, свързано с продукта; |
| --- | --- |

—

енергийно потребление, свързано с продукта;

| — | разстояние от мястото на производство; |
| --- | --- |

—

разстояние от мястото на производство;

| — | вид опаковка; |
| --- | --- |

—

вид опаковка;

| — | управление на отпадъците. |
| --- | --- |

—

управление на отпадъците.

| | Социални фактори:






  — | спазване на законодателството на страната на произход; |
| --- | --- | --- |

Социални фактори:

—

спазване на законодателството на страната на произход;

| — | съотношение между продажната цена на дребно и цената на изкупуване от производителя; |
| --- | --- |

—

съотношение между продажната цена на дребно и цената на изкупуване от производителя;

| — | вид трудов договор (безсрочен/срочен); |
| --- | --- |

—

вид трудов договор (безсрочен/срочен);

| — | наемане на работа на хора с увреждания; |
| --- | --- |

—

наемане на работа на хора с увреждания;

| — | равенство между мъжете и жените. |
| --- | --- |

—

равенство между мъжете и жените.

| | Хуманно отношение към животните:






  — | начин на отглеждане и вид място на отглеждане; |
| --- | --- | --- |

Хуманно отношение към животните:

—

начин на отглеждане и вид място на отглеждане;

| — | вид хранене; |
| --- | --- |

—

вид хранене;

| — | система за превоз; |
| --- | --- |

—

система за превоз;

| — | метод на умъртвяване. |
| --- | --- |

—

метод на умъртвяване.

3.2   Именно в тази нова рамка за цялостно качество европейските продукти ще могат да се отличават от тези на останалите страни производителки, като се има предвид, че понастоящем европейските продукти вече изпълняват много от споменатите аспекти, поради съществуването на разпоредби на европейско равнище и в самите държави-членки, които са много по-стриктни от тези на останалите страни производителки. Проблемът се корени в това, че повечето от регламентираните аспекти са непознати за потребителя, което означава, че те не се отчитат при вземането на решение за покупка, особено ако потребителят има известни съмнения относно верността на посочената информация. Следователно ще бъде необходимо потребителят да се образова и информира, за да се насърчи търсенето на продукти с най-добри характеристики.

3.3   Безопасността на храните не е спомената, тъй като не става дума просто за критерий за отлични резултати, а напротив – за изключително важен фактор за гарантиране на правото на здраве на европейските граждани. ЕИСК изразява още веднъж безпокойството си във връзка с прекалената толерантност, с която продължава да се разрешава вносът на храни без пълна проследяемост (поради колебливото тълкуване на законодателството в областта на храните от страна на Комисията и държавите-членки), или третирани със синтетични продукти, забранени в ЕС. Пускането им на пазара представлява измама на потребителите и нелоялна конкуренция спрямо европейските производители.

4.   Проследяемостта като средство за информация за качеството

4.1   Понастоящем в световен план се реализират различни инициативи (6) за проследяване на продукта през целия му жизнен цикъл. Някои от тях са със задължителен характер (например тези за телешкото месо в ЕС), а други – на доброволни начала (различни вериги за разпространение или инициативи, свързани с въглеродния отпечатък).

4.2   ЕИСК посочва едно ново приложение на този инструмент, чието използване по принцип е доброволно, в областта на качеството, чрез включване на различни социално-екологични аспекти или показатели, свързани с продукта, с цел улесняване на потребителя при четене на информация за него. По този начин се предлага този мощен и надежден инструмент, заедно с произтичащите от него сертифициране и проверки, да служи на потребителя за съзнателно вземане на решения за покупка с гаранция за точни и реални данни.

4.3   Ще бъде необходимо да се създадат нужните механизми за популяризиране на свързаните с процеса показатели – от стандартната информация на етикетите, било то от типа скала за оценка (като етикета за енергийна ефективност), лого (екомаркировка, наименование за произход) или твърдение (продукт, който може да се рециклира), до използването на ИКТ.

5.   Потенциални възможности на информационните и комуникационните технологии за информиране на потребители за качеството на селскостопанските продукти

5.1   Досега за потребителя основният източник на информация за продукта беше етикетът. Макар и да се отчита ключовата роля на етикета за прозрачността на информацията, все повече стават доброволните или задължителните указания, които се появяват в това ограничено пространство, което може да затрудни четивността и разбирането на посланията, не само поради тяхното натрупване, но и поради сложността на някои от тях (типичен пример за това е кодът на яйцата, на който са отпечатани начинът на отглеждане, страната на произход и отличителният номер на производителя).

5.2   Освен това селскостопанските продукти се отличават с важна характеристика - високият им оборот в местата за продажба, който се дължи както на сезонния характер на продуктите, така и на възможната смяна на доставчиците през годината или дори по време на определена кампания.

5.3   От друга страна, много граждани вече са запознати с информационните и комуникационните технологии (ИКТ), които са претърпели силно развитие не само по отношение на способността им за представяне и съхранение на информацията (например QR кодове (7), но и по отношение на намаляването на цената им. От гледна точка на информацията за потребителите, трябва да се помисли както за използването на съществуващите устройства за лична употреба (например мобилни телефони), така и за съзнателната употреба на устройства, разположени в местата за продажба (сензорни екрани с течнокристален дисплей), и използването на интернет в етапа преди и след покупката.

5.4   Страни като Италия вече използват тези технологии, за да подобрят системите за информиране на потребителя и за акредитация за качеството на продуктите:

| — | Пазарите на инициативата „campagna amica“ показват как в ценовия диапазон между производителя и потребителя остават широки маржове, които могат да се използват да гарантират на домакинствата покупки на достъпна цена и да осигурят печалба на селскостопанските производители. |
| --- | --- |

—

Пазарите на инициативата „campagna amica“ показват как в ценовия диапазон между производителя и потребителя остават широки маржове, които могат да се използват да гарантират на домакинствата покупки на достъпна цена и да осигурят печалба на селскостопанските производители.

| — | „Tac salva mozzarella“ е първата система за анализ, благодарение на която е възможно да се разбере дали дадена моцарела действително е произведена с прясно мляко или пък за направата ѝ е използвана стара, замразена или охладена суроватка. Новата технология е конкретен инструмент за защита на земеделските стопани и потребителите срещу измами, свързани с хранителни продукти. |
| --- | --- |

—

„Tac salva mozzarella“ е първата система за анализ, благодарение на която е възможно да се разбере дали дадена моцарела действително е произведена с прясно мляко или пък за направата ѝ е използвана стара, замразена или охладена суроватка. Новата технология е конкретен инструмент за защита на земеделските стопани и потребителите срещу измами, свързани с хранителни продукти.

5.5   Въз основа на тези фактори ЕИСК предлага да се разгледат потенциалните възможности на ИКТ за подобряване на информацията за потребителите, по-специално онези, които могат да бъдат полезни при покупката, като се има предвид, че потребителят най-често взема решение за покупка на мястото на продажба.

6.   Етикетирането и новите показатели за отлични резултати

6.1   Разширяване на обхвата на екомаркировката на ЕС (Европейско цвете) за хранителни продукти

6.1.1   Европейската маркировка е отличителен знак за екологично качество. Изходната точка за определяне на критерии за екологично качество, на които трябва да отговаря дадена стока или услуга с екомаркировка на ЕС, се основава на анализа на жизнения цикъл, така че да се гарантира, че продуктът отговаря на определени изисквания, свързани с околната среда, по време на целия си експлоатационен период.

6.1.2   След като бъде извършено предвиденото от Комисията проучване (8) (преди 31 декември 2011 г.), ЕИСК ще изложи своята позиция по темата, като обърне внимание върху два важни аспекта:

| — | включването на нов знак във вече доста наситените с информация етикети на хранителните продукти; |
| --- | --- |

—

включването на нов знак във вече доста наситените с информация етикети на хранителните продукти;

| — | възможното концептуално объркване с етикета за биологични продукти (Регламент (ЕО) No 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти). |
| --- | --- |

—

възможното концептуално объркване с етикета за биологични продукти (Регламент (ЕО) No 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти).

6.1.3   Сред положителните аспекти е фактът, че потребителят вече може да е запознат със символа благодарение на използването му в други продукти, както и наличието на по-широки критерии от включените в биологичното производство.

6.1.4   ЕИСК предлага на Комисията в обхвата на предстоящото проучване да бъде анализирана възможността в областта на хранителните продукти да бъдат включени социално-икономически критерии (като хуманно отношение към животните, равни възможности и др.), като пилотен проект за цялата схема, без да се излиза от рамката, определена с Регламент (ЕО) No 1980/2000 относно екомаркировката.

6.2   Включване на екологични и социални критерии в различните стандарти за качество, които съществуват към настоящия момент

6.2.1   Както е известно и както ЕИСК неколкократно е посочвал, съществуват множество системи за качество на селскостопанските продукти на ЕС и много различни частни схеми за етикетиране и сертифициране, които се отличават със следните общи цели:

| — | гарантиране на безопасността и качеството на продуктите за крайния потребител; |
| --- | --- |

—

гарантиране на безопасността и качеството на продуктите за крайния потребител;

| — | внасяне на по-голяма добавена стойност към продуктите с цел повишаване на конкурентоспособността на различните оператори на пазара (производители, преработватели и търговци). |
| --- | --- |

—

внасяне на по-голяма добавена стойност към продуктите с цел повишаване на конкурентоспособността на различните оператори на пазара (производители, преработватели и търговци).

6.2.2   Като се има предвид голямото многообразие на обществени или частни референтни схеми, които съществуват понастоящем в сферата на действие на Европейския съюз, посочените цели губят много от силата си и могат да имат обратен резултат на търсения, което да доведе до:

| — | объркване у потребителя поради непознаване на различните системи; |
| --- | --- |

—

объркване у потребителя поради непознаване на различните системи;

| — | недоверие на потребителите в маркировките или сертификатите; |
| --- | --- |

—

недоверие на потребителите в маркировките или сертификатите;

| — | създаване на конфликт между производителите, които ползват система за сертифициране или маркировка и онези, които не ползват. Може дори да се стигне до конфликти между производители, ползващи различни системи за сертифициране или маркировка; |
| --- | --- |

—

създаване на конфликт между производителите, които ползват система за сертифициране или маркировка и онези, които не ползват. Може дори да се стигне до конфликти между производители, ползващи различни системи за сертифициране или маркировка;

| — | липса на защита на местните сертифицирани продукти (на европейско равнище) спрямо трети страни. |
| --- | --- |

—

липса на защита на местните сертифицирани продукти (на европейско равнище) спрямо трети страни.

6.2.3   В този смисъл би било полезно ЕС да насърчи действия за опростяване и намаляване на броя на системите за качество на селскостопанските продукти на ЕС.

6.2.4   Във връзка с това уеднаквяване на системите или критериите, ЕИСК предлага Комисията да насърчи включването на екологични и социални критерии в съществуващите официални схеми за сертифициране (или да внесе промени в тях): маркировката за екологично селско стопанство, защитените наименования за произход (ЗНП), защитените географски указания (ЗГУ), храната с традиционно специфичен характер (ХТСХ) и т.н., като ги включи като минимални изисквания, които трябва да бъдат изпълнени.

6.2.5   В някои случаи следва да се предвиди включването на тези показатели за отлични резултати в стандартите за търговия, особено в онези, които ги отразяват до известна степен (като възможните незадължителни запазени термини „планински“ продукти или продукти „с ниски въглеродни емисии“ (9).

6.2.6   По отношение на частните схеми за сертифициране би било целесъобразно ЕС да определи минимални изисквания за всички стандарти, които да включват и екологични и социални показатели, и да насърчава хармонизирането и уеднаквяването на различните видове сертифициране: като пример може да бъде приведен стандартът COSMOS (http://www.cosmos-standard.org), който обединява различни европейски органи за сертифициране, за да създаде единен референтен модел за сертифициране на природни и екологични козметични продукти, като се опира на някои прости правила, изхождайки от принципа за превенция и сигурност на всички нива на производство – от добиването на суровините до крайния продукт. Това сертифициране ще може да бъде въведено от април 2010 г.

6.3   Създаване на нова доброволна схема за сертифициране за социалните и екологичните аспекти

6.3.1   Става дума за насърчаване на нова схема за сертифициране на отлични резултати, в която се отчитат социалните и екологичните аспекти, като се гарантира минимално въздействие върху околната среда на селскостопанските продукти в целия им жизнен цикъл при спазване на социалните изисквания, като принципите на равенство, справедливото заплащане или равновесието във веригата за стойност.

6.3.2   Тази схема следва да включва нова информация на етикетите, но и да разграничава онези продукти (и/или производители), които имат образцово социално и екологично поведение, от останалите. Създаването на подобни системи понастоящем се проучва от различни обществени и частни организации.

6.3.3   При разработването на нова схема ще трябва да бъдат изпълнени изискванията, установени с поредица от стандарти ISO 1402X, които включват по-специално: точност, проверяемост, целесъобразност и достоверност. В етапа на създаване ще трябва да се разгледат различните ръководни принципи на схемата като:

| — | дали трябва да бъде насочена към качеството (лого или друга система за оценка) или количеството (съотношение показатели/стойности); |
| --- | --- |

—

дали трябва да бъде насочена към качеството (лого или друга система за оценка) или количеството (съотношение показатели/стойности);

| — | дали може да бъде предмет на самостоятелно деклариране или трябва да има процес на сертифициране; |
| --- | --- |

—

дали може да бъде предмет на самостоятелно деклариране или трябва да има процес на сертифициране;

| — | дали показателите да подлежат на задължително спазване (ДА/НЕ), на оценка с точкова система или да бъдат смесени; |
| --- | --- |

—

дали показателите да подлежат на задължително спазване (ДА/НЕ), на оценка с точкова система или да бъдат смесени;

| — | как да се осигури прозрачността на системата. |
| --- | --- |

—

как да се осигури прозрачността на системата.

7.   Популяризиране на европейските продукти (европейско качество)

7.1   Макар че Комитетът вече изложи вижданията си по използването на марката „Изисквания на ЕС“ (NAT 413 (10), е необходимо да се насърчат ценностите на качеството (обхващащо и аспектите, свързани с околната среда) на европейските селскостопански продукти, за да се подобри позицията им спрямо производителите от трети страни.

7.2   ЕИСК иска от Комисията да насърчава специални комуникационни средства и инструменти за сектора на селскостопанските хранителни продукти, като изтъква ценностите на качеството на европейските продукти, на основата на консенсус със заинтересованите страни. В този контекст и въпреки разликите, в други сектори вече са налице елементи на идентифициране, които помагат на потребителя да идентифицира качествени продукти, като маркировката за енергийна ефективност (маркировка и класифициране на продуктите в зависимост от енергийната им ефективност, което определено накара производителите да се преориентират към по-ефективни продукти) или маркировката CE (спазване на стандарти за сигурност за продажбата на продукт в Европа, което задължава вносители от трети страни да спазват европейските стандарти).

7.3   Необходимо е също така да се постигне напредък в информацията за качеството (преди всичко за спазване на задължителните изисквания) чрез информационни кампании, като се използват „мото“ или лозунг, подчертаващи някои от основните характеристики на качествата на продукта. Тези кампании могат да бъдат от общ (например кампания за био/екопродукти) или специален характер за даден продукт или група продукти.

8.   Към интеграция на мерките (Интегрирана продуктова политика)

8.1   В Зелената книга от 7 февруари 2001 г. относно интегрираната продуктова политика се говори за включване на мерки за популяризиране на продуктите, щадящи околната среда, като се използват всички средства, с които разполага администрацията, от покупката до информацията, включително диференцираното данъчно облагане. В Съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно „План за действие за устойчиво потребление и производство и за устойчива промишлена политика“ се разглежда още веднъж същата тема, но със специален акцент върху индустриалните продукти, без да се споменават конкретно тези от селскостопански произход.

8.2   Наред с други аспекти, следва да се развият потенциалните възможности, които предлагат обществените поръчки (понастоящем насочени единствено към въпроси, свързани с екологичното селско стопанство или интегрираното селско стопанство и хуманното отношение към животните), стимулите за отговорно производство (със субсидии за продукти, отговарящи на социални и екологични критерии) или информацията за потребителя. По този въпрос е много важно да се изтъкне необходимостта да бъдат включени показателите за отлични резултати като еталон за качествен продукт. Понастоящем голяма част от потребителите продължават да свързват концепцията за качество с продукти, които са добре познати или имат други отличителни черти, присъщи за продукта. Съществуват и потребители, които възприемат продуктите на биологичното селскостопанско производство като отличен продукт в социално и екологично отношение, което не във всички случаи е вярно.

8.3   Единствено при взаимодействие на тези елементи, в които се съчетават предлагането и търсенето, ще може да се сложи край на разминаването между етичните позиции и действителното поведение, както при потребителите, така и при производителите и търговците.

8.4   Накрая, ЕИСК предлага да се изготви оценка на въздействието върху общностния селскостопански модел, за да се установят предимствата и недостатъците от въвеждането на предложените мерки.

Брюксел, 28 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Според проучване на Евробарометър, публикувано през юли 2009 г., четирима от всеки петима европейци посочват, че съзнават въздействието на продуктите, които купуват, върху околната среда, като повечето от тях подкрепят прилагането на мерки за подобряване на екологичните показатели на продуктите.

1

(2)  Решението за закупуване се обуславя и от характерни за продукта елементи: външен вид, престиж, хранителни свойства и др., както и от самите потребители: с колко време разполагат, близост и др.

2

(3)  В широкия смисъл на думата, т.е. обхващащ потенциалните потребители: трябва да се насочат мерки и към учениците в училищата, така че и те да бъдат включени в ползването на образователни средства за потребителите.

3

(4)  Съобщение COM(2009) 591 „По-добре функционираща верига на предлагането на храни в Европа“.

4

(5)  Те са представени само като пример, илюстриращ различните видове показатели за различните аспекти на цялостното качество. В зависимост от вида на продукта и степента му на обработка ще трябва да бъдат определени конкретни показатели.

5

(6)  www.tracefood.org или www.foodtraceability.eu.

6

(7)  Кодът QR (Quick Reference) е „баркод“ или матрична графика, съхраняваща данни, които могат да бъдат прочетени чрез мобилно устройство с камера или уебкамера.

7

(8)  Както е посочено в член 6 от проекта за предложение за преразглеждане на регламента относно екомаркировката на ЕС (Законодателно предложение на Европейския парламент от 2 април 2009 г. относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Схема на Общността за екомаркировка (COM(2008)0401 – C6-0279/2008 – 2008/0152(COD).

8

(Законодателно предложение на Европейския парламент от 2 април 2009 г. относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно Схема на Общността за екомаркировка (COM(2008)0401

C6-0279/2008

2008/0152(COD).

(9)  Съобщение COM(2009) 234 относно политиката за качество на селскостопанските продукти.

9

(10)  ОВ С 218 от 11.9.2009 г.

10

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/11

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на гражданското общество в отношенията ЕС—Черна гора“

2011/C 18/03

Докладчик: г-жа DRBALOVÁ

В писмо от 14 юли 2009 г. комисар Margot Wallström и комисар Olli Rehn поискаха от Европейския икономически и социален комитет да изготви проучвателно становище относно:

„Ролята на гражданското общество в отношенията ЕС-Черна гора“.

Специализирана секция „Външни отношения“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 12 април 2010 г.

На 462-рата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 28 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 101 гласа „за“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Препоръки с цел засилване на значението на настоящето становище както за Черна гора, така и за европейските институции

Към черногорския парламент:

| 1.1 | Процедурата за назначаване на представители на НПО в Националния съвет за европейска интеграция (1) следва да бъде уредена с указ на парламента и да се основава на ясни критерии за надеждност и легитимност на НПО с опит в областта на европейските въпроси. |
| --- | --- |

1.1

Процедурата за назначаване на представители на НПО в Националния съвет за европейска интеграция (1) следва да бъде уредена с указ на парламента и да се основава на ясни критерии за надеждност и легитимност на НПО с опит в областта на европейските въпроси.

| 1.2 | В Закона за доброволчеството, който все още предстои да бъде приет, следва да бъде отразена гледната точка на НПО. |
| --- | --- |

1.2

В Закона за доброволчеството, който все още предстои да бъде приет, следва да бъде отразена гледната точка на НПО.

Към черногорското правителство:

| 1.3 | Да засили борбата с корупцията в съответствие с препоръката, отправена в доклада на ЕК за напредъка на страната. Корупцията остава широко разпространена в много области и все още е особено сериозен проблем. |
| --- | --- |

1.3

Да засили борбата с корупцията в съответствие с препоръката, отправена в доклада на ЕК за напредъка на страната. Корупцията остава широко разпространена в много области и все още е особено сериозен проблем.

| 1.4 | Изпълнението на приетата национална стратегия за сътрудничество между правителството на Черна гора и неправителствените организации следва да се ускори. Необходимо е да се установят ясни механизми за осигуряване на реално представителство на НПО в рамките на различните органи, в духа на съществуващото законодателство, и особено в предвиждания Съвет за сътрудничество с НПО, където представителите на НПО не следва да се определят от правителството, а единствено да се провери доколко съответстват на критериите за допустимост. |
| --- | --- |

1.4

Изпълнението на приетата национална стратегия за сътрудничество между правителството на Черна гора и неправителствените организации следва да се ускори. Необходимо е да се установят ясни механизми за осигуряване на реално представителство на НПО в рамките на различните органи, в духа на съществуващото законодателство, и особено в предвиждания Съвет за сътрудничество с НПО, където представителите на НПО не следва да се определят от правителството, а единствено да се провери доколко съответстват на критериите за допустимост.

| 1.5 | Съществуващото Бюро за сътрудничество с НПО разполага с много ограничени човешки и технически ресурси, за да може адекватно да подпомага НПО и да осигури по-нататъшното развитие на НПО в Черна гора. Планът за създаване на Правителствен съвет за НПО, с участие на действителни представители на НПО, трябва да получи висок приоритет. |
| --- | --- |

1.5

Съществуващото Бюро за сътрудничество с НПО разполага с много ограничени човешки и технически ресурси, за да може адекватно да подпомага НПО и да осигури по-нататъшното развитие на НПО в Черна гора. Планът за създаване на Правителствен съвет за НПО, с участие на действителни представители на НПО, трябва да получи висок приоритет.

| 1.6 | Данъчната уредба за НПО следва да бъде ясно определена и ако е необходимо, да се приемат съответните закони. Освен това НПО следва да бъдат включвани по-ефективно в публичните обсъждания на проектозаконите, за да дадат своя принос към процеса на хармонизиране на черногорското законодателство със стандартите и най-добрите практики в ЕС. Същото се отнася за актуализирането на Националния план за интеграция и планирането на Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП). |
| --- | --- |

1.6

Данъчната уредба за НПО следва да бъде ясно определена и ако е необходимо, да се приемат съответните закони. Освен това НПО следва да бъдат включвани по-ефективно в публичните обсъждания на проектозаконите, за да дадат своя принос към процеса на хармонизиране на черногорското законодателство със стандартите и най-добрите практики в ЕС. Същото се отнася за актуализирането на Националния план за интеграция и планирането на Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП).

| 1.7 | Регистърът на НПО следва да бъде актуализиран и публикуван на уебсайта на компетентния орган, за да бъдат предоставени точни данни за броя на НПО и по този начин да бъдат прекратени манипулациите по този въпрос. Всички НПО следва редовно да публикуват докладите за своята дейност и финансовите си отчети, за да допринесат за общия процес на прозрачност в обществото и за увеличаване на доверието в самите тях. Необходимо е да се приеме подходяща правна основа, т.е. законодателство относно предприемаческата дейност в областта на селското стопанство, рибарството и други области на самостоятелна заетост, и правото на сдружаване в профсъюз трябва да обхване всички лица, а не само работниците. |
| --- | --- |

1.7

Регистърът на НПО следва да бъде актуализиран и публикуван на уебсайта на компетентния орган, за да бъдат предоставени точни данни за броя на НПО и по този начин да бъдат прекратени манипулациите по този въпрос. Всички НПО следва редовно да публикуват докладите за своята дейност и финансовите си отчети, за да допринесат за общия процес на прозрачност в обществото и за увеличаване на доверието в самите тях. Необходимо е да се приеме подходяща правна основа, т.е. законодателство относно предприемаческата дейност в областта на селското стопанство, рибарството и други области на самостоятелна заетост, и правото на сдружаване в профсъюз трябва да обхване всички лица, а не само работниците.

| 1.8 | Проектозаконът за представителността на профсъюзите, чието приемане все още предстои, трябва да създаде законодателна рамка, която да установи прозрачни и недискриминационни критерии за представителност на профсъюзните организации и да създаде условия за плурализъм на профсъюзите в страната. В закона следва да се определят също подробни критерии за представителност на сдруженията на работодателите, каквито са определени за профсъюзите. |
| --- | --- |

1.8

Проектозаконът за представителността на профсъюзите, чието приемане все още предстои, трябва да създаде законодателна рамка, която да установи прозрачни и недискриминационни критерии за представителност на профсъюзните организации и да създаде условия за плурализъм на профсъюзите в страната. В закона следва да се определят също подробни критерии за представителност на сдруженията на работодателите, каквито са определени за профсъюзите.

| 1.9 | Да се реализира потенциалът на Социалния съвет и същият да се използва като ефективен инструмент за консултации и информиране на социалните партньори с оглед разглеждането на всички актуални социални и икономически проблеми. |
| --- | --- |

1.9

Да се реализира потенциалът на Социалния съвет и същият да се използва като ефективен инструмент за консултации и информиране на социалните партньори с оглед разглеждането на всички актуални социални и икономически проблеми.

| 1.10 | Правителствената Комисия за европейска интеграция да се отвори за представители на социалните партньори и постепенно да ги включи в процеса на интегриране на страната в ЕС. |
| --- | --- |

1.10

Правителствената Комисия за европейска интеграция да се отвори за представители на социалните партньори и постепенно да ги включи в процеса на интегриране на страната в ЕС.

Към Европейската комисия:

| 1.11 | Да приложи нови показатели за процеса на мониторинг – един за развитието на гражданското общество и втори – за социалния диалог, за да се осигури по-добро и ефективно участие на гражданското общество в предприсъединителния процес. |
| --- | --- |

1.11

Да приложи нови показатели за процеса на мониторинг – един за развитието на гражданското общество и втори – за социалния диалог, за да се осигури по-добро и ефективно участие на гражданското общество в предприсъединителния процес.

| 1.12 | Да продължава да подкрепя партньорствата с гражданското общество и изграждането на капацитет, да включва гражданското общество в планирането на ИПП и да насърчава създаването на Съвместен консултативен комитет „ЕС-Черна гора“ веднага след като Черна гора получи статут на страна кандидатка. |
| --- | --- |

1.12

Да продължава да подкрепя партньорствата с гражданското общество и изграждането на капацитет, да включва гражданското общество в планирането на ИПП и да насърчава създаването на Съвместен консултативен комитет „ЕС-Черна гора“ веднага след като Черна гора получи статут на страна кандидатка.

ЕИСК:

| 1.13 | ще продължава в сътрудничество с организираното гражданско общество в Черна гора, да го подпомага в предприсъединителния процес и да предприема конкретни стъпки за създаването на Съвместен консултативен комитет „ЕС-Черна гора“. |
| --- | --- |

1.13

ще продължава в сътрудничество с организираното гражданско общество в Черна гора, да го подпомага в предприсъединителния процес и да предприема конкретни стъпки за създаването на Съвместен консултативен комитет „ЕС-Черна гора“.

2.   Основни факти и данни за Черна гора

| 2.1 | Разпадането на югославската федерация след 1989 г. оставя Черна гора в несигурно положение. През периода 1991–1992 г. Словения, Хърватия, Босна и Херцеговина, както и бившата югославска република Македония, се отделят от Югославия. На 27 април 1992 г. Сърбия и Черна гора се обединяват, за да приемат Конституцията на Съюзна република Югославия в Белград. Въпреки че Черна гора потвърждава своята политическа обвързаност със Сърбия, чувството за самостоятелна черногорска идентичност продължава да се развива. На 4 февруари 2003 г. е приета Конституционната харта на Държавната общност на Сърбия и Черна гора. |
| --- | --- |

2.1

Разпадането на югославската федерация след 1989 г. оставя Черна гора в несигурно положение. През периода 1991–1992 г. Словения, Хърватия, Босна и Херцеговина, както и бившата югославска република Македония, се отделят от Югославия. На 27 април 1992 г. Сърбия и Черна гора се обединяват, за да приемат Конституцията на Съюзна република Югославия в Белград. Въпреки че Черна гора потвърждава своята политическа обвързаност със Сърбия, чувството за самостоятелна черногорска идентичност продължава да се развива. На 4 февруари 2003 г. е приета Конституционната харта на Държавната общност на Сърбия и Черна гора.

| 2.2 | Република Черна гора проведе успешен референдум за независимост на 21 май 2006 г. и обяви независимост на 3 юни. |
| --- | --- |

2.2

Република Черна гора проведе успешен референдум за независимост на 21 май 2006 г. и обяви независимост на 3 юни.

| 2.3 | Тя е най-малката държава в Западните Балкани с територия от 13 812 кв. км и население от 620 145 души, което също влияе на положението ѝ в по-широкия геостратегически и политически контекст на региона. |
| --- | --- |

2.3

Тя е най-малката държава в Западните Балкани с територия от 13 812 кв. км и население от 620 145 души, което също влияе на положението ѝ в по-широкия геостратегически и политически контекст на региона.

| 2.4 | Многоетническият състав на обществото винаги е бил считан за една от основните ценности на страната. Черногорците представляват мнозинство (43,16 %), следвани от сърби (31,99 %), босненци (7,77 %), албанци (5,03 %), мюсюлмани (2) (3,97 %) и хървати (1,10 %). |
| --- | --- |

2.4

Многоетническият състав на обществото винаги е бил считан за една от основните ценности на страната. Черногорците представляват мнозинство (43,16 %), следвани от сърби (31,99 %), босненци (7,77 %), албанци (5,03 %), мюсюлмани (2) (3,97 %) и хървати (1,10 %).

| 2.5 | През 2008 г. (3) БВП на глава от населението е 4 908 EUR (43 % от средния БВП за ЕС), а безработицата – 16,8 %. Средната нетна заплата е 416 EUR (4), но 12,2 % от населението живее с по-малко от 116 EUR на месец, а 4,7 % живее в крайна бедност. Инфлацията на потребителските цени за 2008 г. е 9 %. През 2009 г. държавният дълг възлиза на 1 071,1 милиона EUR или 34,7 % от БВП (5) при вътрешен дълг в размер на 426 милиона EUR (13,8 %) и външен дълг в размер на 645,2 милиона EUR (20,9 %). Грамотността сред пълнолетното население е 97,5 %. |
| --- | --- |

2.5

През 2008 г. (3) БВП на глава от населението е 4 908 EUR (43 % от средния БВП за ЕС), а безработицата – 16,8 %. Средната нетна заплата е 416 EUR (4), но 12,2 % от населението живее с по-малко от 116 EUR на месец, а 4,7 % живее в крайна бедност. Инфлацията на потребителските цени за 2008 г. е 9 %. През 2009 г. държавният дълг възлиза на 1 071,1 милиона EUR или 34,7 % от БВП (5) при вътрешен дълг в размер на 426 милиона EUR (13,8 %) и външен дълг в размер на 645,2 милиона EUR (20,9 %). Грамотността сред пълнолетното население е 97,5 %.

3.   Отношенията между ЕС и Черна гора

| 3.1 | Днес основното предизвикателство пред Черна гора е изграждането на държавата и институциите, постигането на стандартите и критериите, определени от ЕС и следователно установяване на функционална система от принципи на правовата държава с пълноценното участие на всички обществени групи. Тези предизвикателства са част от един и същ процес, взаимното им влияние е много силно и следователно трябва да бъдат разглеждани в рамките на тяхното взаимодействие. |
| --- | --- |

3.1

Днес основното предизвикателство пред Черна гора е изграждането на държавата и институциите, постигането на стандартите и критериите, определени от ЕС и следователно установяване на функционална система от принципи на правовата държава с пълноценното участие на всички обществени групи. Тези предизвикателства са част от един и същ процес, взаимното им влияние е много силно и следователно трябва да бъдат разглеждани в рамките на тяхното взаимодействие.

| 3.2 | Отношенията между ЕС и Черна гора се основават на Споразумението за стабилизиране и асоцииране (ССА) между Европейските общности и техните държави-членки и Черна гора, както и на Временното споразумение за търговия и свързаните с търговията въпроси, подписано през октомври 2007 г. Черна гора бележи напредък в прилагането на Европейското партньорство. |
| --- | --- |

3.2

Отношенията между ЕС и Черна гора се основават на Споразумението за стабилизиране и асоцииране (ССА) между Европейските общности и техните държави-членки и Черна гора, както и на Временното споразумение за търговия и свързаните с търговията въпроси, подписано през октомври 2007 г. Черна гора бележи напредък в прилагането на Европейското партньорство.

| 3.3 | От 2007 г. Черна гора получава предприсъединителна финансова помощ в рамките на Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП), който се управлява от новата Делегация на ЕС в Подгорица. По компоненти I и II на ИПП Черна гора е получила: през 2007 г. – 31,4 млн. EUR, през 2008 г. – 32,6 млн. EUR, през 2009 г. – 33,3 млн. EUR. |
| --- | --- |

3.3

От 2007 г. Черна гора получава предприсъединителна финансова помощ в рамките на Инструмента за предприсъединителна помощ (ИПП), който се управлява от новата Делегация на ЕС в Подгорица. По компоненти I и II на ИПП Черна гора е получила: през 2007 г. – 31,4 млн. EUR, през 2008 г. – 32,6 млн. EUR, през 2009 г. – 33,3 млн. EUR.

| 3.4 | Регионалното сътрудничество и добросъседските отношения са съществена част от процеса на сближаване с Европейския съюз. Черна гора участва в дейността по регионални инициативи, включително в Процеса на сътрудничество в Югоизточна Европа (ПСЮЕ), чието председателство страната ще поеме през 2010-2011 г. и в Съвета за регионално сътрудничество (СРС), който замени Пакта за стабилност за Югоизточна Европа и е насочен към рамка с по-голяма ангажираност на регионално равнище. Черна гора председателстваше Централноевропейското споразумение за свободна търговия (ЦЕФТА) през 2009 г. и участва също в Договора за създаване на Енергийна общност и Споразумението за общоевропейско авиационно пространство (СОАП). |
| --- | --- |

3.4

Регионалното сътрудничество и добросъседските отношения са съществена част от процеса на сближаване с Европейския съюз. Черна гора участва в дейността по регионални инициативи, включително в Процеса на сътрудничество в Югоизточна Европа (ПСЮЕ), чието председателство страната ще поеме през 2010-2011 г. и в Съвета за регионално сътрудничество (СРС), който замени Пакта за стабилност за Югоизточна Европа и е насочен към рамка с по-голяма ангажираност на регионално равнище. Черна гора председателстваше Централноевропейското споразумение за свободна търговия (ЦЕФТА) през 2009 г. и участва също в Договора за създаване на Енергийна общност и Споразумението за общоевропейско авиационно пространство (СОАП).

| 3.5 | Черна гора продължава да поддържа добри двустранни отношения със съседните страни и държавите-членки на ЕС. Сътрудничеството със съседните страни беше засилено особено в областта на трансграничното сътрудничество (четири програми за трансгранично сътрудничество с Босна и Херцеговина, Албания, Сърбия и Хърватия), науката и технологиите (Албания), защитата на малцинствата (Хърватия) и двойното гражданство (бивша югославска република Македония). Върху отношенията със Сърбия продължава да влияе решението на Черна гора да признае независимостта на Косово (6). Черна гора поддържа добри отношения с Турция – бяха подписани споразумения за свободна търговия и двустранно сътрудничество в областта на отбраната. Продължава развитието на двустранните отношения с Италия – най-големият търговски партньор на Черна гора в ЕС. Основният търговски партньор на страната в региона остава Сърбия с 1/3 от общия търговски обмен на Черна гора. |
| --- | --- |

3.5

Черна гора продължава да поддържа добри двустранни отношения със съседните страни и държавите-членки на ЕС. Сътрудничеството със съседните страни беше засилено особено в областта на трансграничното сътрудничество (четири програми за трансгранично сътрудничество с Босна и Херцеговина, Албания, Сърбия и Хърватия), науката и технологиите (Албания), защитата на малцинствата (Хърватия) и двойното гражданство (бивша югославска република Македония). Върху отношенията със Сърбия продължава да влияе решението на Черна гора да признае независимостта на Косово (6). Черна гора поддържа добри отношения с Турция – бяха подписани споразумения за свободна търговия и двустранно сътрудничество в областта на отбраната. Продължава развитието на двустранните отношения с Италия – най-големият търговски партньор на Черна гора в ЕС. Основният търговски партньор на страната в региона остава Сърбия с 1/3 от общия търговски обмен на Черна гора.

| 3.6 | По отношение на позицията си на международната сцена Черна гора бележи постоянен напредък. Страната стана член на Организацията на обединените нации, ОССЕ, МВФ, Съвета на Европа и редица други регионални и международни организации. Присъединяването към ЕС е обявено от правителството за основна цел и получава огромна обществена подкрепа (7). |
| --- | --- |

3.6

По отношение на позицията си на международната сцена Черна гора бележи постоянен напредък. Страната стана член на Организацията на обединените нации, ОССЕ, МВФ, Съвета на Европа и редица други регионални и международни организации. Присъединяването към ЕС е обявено от правителството за основна цел и получава огромна обществена подкрепа (7).

| 3.7 | Докладът за напредъка на Черна гора през 2009 г.
   (8) описва отношенията между Черна гора и Европейския съюз, разглежда напредъка на Черна гора към постигането на политическите критерии от Копенхаген, анализира икономическата ситуация в Черна гора и прави преглед на възможностите на страната за прилагане на европейските стандарти, т.е. за постепенно привеждане на нейното законодателство и политики в съответствие с достиженията на правото на Европейския съюз. Докладът разглежда също така мерките, взети от страната за преодоляване на финансовата и икономическа криза. |
| --- | --- |

3.7

Докладът за напредъка на Черна гора през 2009 г.
   (8) описва отношенията между Черна гора и Европейския съюз, разглежда напредъка на Черна гора към постигането на политическите критерии от Копенхаген, анализира икономическата ситуация в Черна гора и прави преглед на възможностите на страната за прилагане на европейските стандарти, т.е. за постепенно привеждане на нейното законодателство и политики в съответствие с достиженията на правото на Европейския съюз. Докладът разглежда също така мерките, взети от страната за преодоляване на финансовата и икономическа криза.

| 3.8 | Въпреки че в доклада се отбелязва значителен напредък в много области, черногорската публична администрация, съдебната система и политиките за борба с корупцията ще останат основно предизвикателство в бъдеще. |
| --- | --- |

3.8

Въпреки че в доклада се отбелязва значителен напредък в много области, черногорската публична администрация, съдебната система и политиките за борба с корупцията ще останат основно предизвикателство в бъдеще.

| 3.9 | Правителството организира още по-добре дейностите си в областта на европейската интеграция, като поддържа особено бърз темп по отношение на приемането на ново законодателство. Независимо от това трябва да се прави ясно разграничение между изготвянето и приемането на ново законодателство, което в общи линии се прави в разумни срокове и в повечето случаи с добро качество, и неговото прилагане, за което често липсват ресурси или политическа воля. |
| --- | --- |

3.9

Правителството организира още по-добре дейностите си в областта на европейската интеграция, като поддържа особено бърз темп по отношение на приемането на ново законодателство. Независимо от това трябва да се прави ясно разграничение между изготвянето и приемането на ново законодателство, което в общи линии се прави в разумни срокове и в повечето случаи с добро качество, и неговото прилагане, за което често липсват ресурси или политическа воля.

| 3.10 | Основният въпрос на 2009 г. беше либерализацията на визовия режим: на 15 юли ЕК предложи да либерализира системата, ако Черна гора изпълни условията, определени в пътната карта. На 30 ноември 2009 г. министрите на вътрешните работи на Европейския съюз официално одобриха отпадането на визите за гражданите на бивша югославска република Македония, Сърбия и Черна гора при влизане в Шенгенското пространство, считано от 19 декември 2009 г. |
| --- | --- |

3.10

Основният въпрос на 2009 г. беше либерализацията на визовия режим: на 15 юли ЕК предложи да либерализира системата, ако Черна гора изпълни условията, определени в пътната карта. На 30 ноември 2009 г. министрите на вътрешните работи на Европейския съюз официално одобриха отпадането на визите за гражданите на бивша югославска република Македония, Сърбия и Черна гора при влизане в Шенгенското пространство, считано от 19 декември 2009 г.

| 3.11 | По отношение на икономическите критерии вътрешният консенсус по основните елементи на икономическата политика се запазва. Предизвикателство за функционирането на пазарните механизми беше мащабът на корекциите във външните сметки и финансовия сектор. Публичните финанси бяха поставени под засилен натиск през 2009 г. Макроикономическата политика се обуславя до голяма степен от финансовата криза. Акцентът се поставя върху провеждането на по-благоразумна фискална политика и ускоряване на структурните реформи. |
| --- | --- |

3.11

По отношение на икономическите критерии вътрешният консенсус по основните елементи на икономическата политика се запазва. Предизвикателство за функционирането на пазарните механизми беше мащабът на корекциите във външните сметки и финансовия сектор. Публичните финанси бяха поставени под засилен натиск през 2009 г. Макроикономическата политика се обуславя до голяма степен от финансовата криза. Акцентът се поставя върху провеждането на по-благоразумна фискална политика и ускоряване на структурните реформи.

4.   Черногорското гражданско общество в новия социално-икономически контекст
   (9)

4.1   Предварителни бележки

| 4.1.1 | Черногорското гражданско общество като цяло няма силни исторически корени или традиции
   (10). Първите доброволни сдружения възникват едва в средата на 19-и век и са насочени основно към благотворителни дейности. Първите профсъюзи и работнически сдружения са основани в началото на 20-и век. С началото на комунистическия режим през 1945 г. на независимите граждански организации не се позволява да развиват дейност, а работата на организации с нестопанска цел е ограничена в изключително голяма степен. |
| --- | --- |

4.1.1

Черногорското гражданско общество като цяло няма силни исторически корени или традиции
   (10). Първите доброволни сдружения възникват едва в средата на 19-и век и са насочени основно към благотворителни дейности. Първите профсъюзи и работнически сдружения са основани в началото на 20-и век. С началото на комунистическия режим през 1945 г. на независимите граждански организации не се позволява да развиват дейност, а работата на организации с нестопанска цел е ограничена в изключително голяма степен.

| 4.1.2 | В черногорския контекст, гражданското общество и неправителствените организации са синоними – НПО са част от гражданското общество, което съгласно методологията, разработена от CIVICUS (11), включва 19 други елемента. Дори ако опитаме да приложим по-широки категории, трябва да признаем, че гражданското общество е представлявано и чрез религиозни общности, профсъюзи, медии, професионални сдружения, фондации, социални движения и т.н. Независимо от това, в представите на черногорските граждани НПО са равнозначни на гражданското общество. Това до голяма степен съответства на реалния принос на НПО за утвърждаване на принципите на отвореното гражданско общество и създаване на подходящ баланс между властите, но едновременно с това е признак за обезпокоително ниски равнища на социална активност, потенциал и инициативност на другите категории на гражданското общество. |
| --- | --- |

4.1.2

В черногорския контекст, гражданското общество и неправителствените организации са синоними – НПО са част от гражданското общество, което съгласно методологията, разработена от CIVICUS (11), включва 19 други елемента. Дори ако опитаме да приложим по-широки категории, трябва да признаем, че гражданското общество е представлявано и чрез религиозни общности, профсъюзи, медии, професионални сдружения, фондации, социални движения и т.н. Независимо от това, в представите на черногорските граждани НПО са равнозначни на гражданското общество. Това до голяма степен съответства на реалния принос на НПО за утвърждаване на принципите на отвореното гражданско общество и създаване на подходящ баланс между властите, но едновременно с това е признак за обезпокоително ниски равнища на социална активност, потенциал и инициативност на другите категории на гражданското общество.

4.2   Групата „други интереси“ в Черна гора

| 4.2.1 | Правната рамка за дейността на НПО е солидна – създаването на НПО се основава на конституционното право на сдружаване (12) и е уредено по-подробно в Закона за НПО (13), както и в редица други нормативни актове. Въпреки това някои аспекти от дейността на НПО не са ясно определени, особено по отношение на данъчната система, и все още има място за подобрение. Освен това проектозаконът за доброволчеството, приет от правителството на 14 януари 2010 г., не отчита позицията на представителите на НПО и това поставя под въпрос самия дух на закона. |
| --- | --- |

4.2.1

Правната рамка за дейността на НПО е солидна – създаването на НПО се основава на конституционното право на сдружаване (12) и е уредено по-подробно в Закона за НПО (13), както и в редица други нормативни актове. Въпреки това някои аспекти от дейността на НПО не са ясно определени, особено по отношение на данъчната система, и все още има място за подобрение. Освен това проектозаконът за доброволчеството, приет от правителството на 14 януари 2010 г., не отчита позицията на представителите на НПО и това поставя под въпрос самия дух на закона.

| 4.2.2 | Регистрация на НПО – процедурата е лесна и това в някои моменти е довело до регистриране на голям брой НПО. Регистърът беше воден от Министерството на правосъдието до 2006 г., след което, в съответствие с промените на правомощията в правителството, е прехвърлен към Министерството на вътрешните работи и публичната администрация. Данните за около 4 500 регистрирани НПО, които често се цитират публично, не са надеждни, тъй като регистърът не се води добре, т.е. вписват се нови организации, но тези, които са преустановили съществуването си, не се изваждат от общия брой. Правителството обяви, че скоро ще въведе софтуер, който ще разреши тези спорни въпроси. Освен това професионалните организации, като сдруженията на земеделските стопани и рибарите, също са регистрирани като НПО, тъй като не съществува друга правна основа или форма за тяхната бизнес дейност. |
| --- | --- |

4.2.2

Регистрация на НПО – процедурата е лесна и това в някои моменти е довело до регистриране на голям брой НПО. Регистърът беше воден от Министерството на правосъдието до 2006 г., след което, в съответствие с промените на правомощията в правителството, е прехвърлен към Министерството на вътрешните работи и публичната администрация. Данните за около 4 500 регистрирани НПО, които често се цитират публично, не са надеждни, тъй като регистърът не се води добре, т.е. вписват се нови организации, но тези, които са преустановили съществуването си, не се изваждат от общия брой. Правителството обяви, че скоро ще въведе софтуер, който ще разреши тези спорни въпроси. Освен това професионалните организации, като сдруженията на земеделските стопани и рибарите, също са регистрирани като НПО, тъй като не съществува друга правна основа или форма за тяхната бизнес дейност.

| 4.2.3 | Публично финансиране – в резултат на дългогодишните усилия на НПО за осигуряване на публично финансиране, формално за НПО е предвидена значителна сума на местно равнище (в рамките на бюджетите на органите за местно самоуправление - около 883 900 EUR (14) и на национално равнище (чрез Парламентарната комисия за разпределение на средствата за НПО, разполагаща с около 200 000 (15) EUR и чрез Комисията за разпределение на част от приходите от лотарийни игри с фонд от 3 440 000 (16) EUR). Освен това някои министерства имат специални фондове за организации с дейност в съответните ресори (17). Взети заедно, тези средства могат в значителна степен да помогнат за развитието на гражданското общество. Но поради факта, че само ограничен брой дейности на НПО получават по-голямата част от средствата, особено от най-големия фонд за приходите от лотарийни игри (18), както и поради общата липса на прозрачност в работата на комисията и сериозните нарушения при разпределението на средствата (19), тези средства на практика не достигат до повечето активни и реални НПО, нито подпомагат програми за демократизация на обществото. Наредбата за разпределение на тези средства е изготвена от работна група, съставена от държавни служители и представители на НПО, приета е от правителството през 2008 г. и представлява солидна рамка, но прилагането ѝ остава обект на широкомащабни манипулации и буди сериозна загриженост (20). През 2010 г. ще бъде създадена нова междусекторна група за разработване на нова уредба в опит за решаване на тези проблеми. |
| --- | --- |

4.2.3

Публично финансиране – в резултат на дългогодишните усилия на НПО за осигуряване на публично финансиране, формално за НПО е предвидена значителна сума на местно равнище (в рамките на бюджетите на органите за местно самоуправление - около 883 900 EUR (14) и на национално равнище (чрез Парламентарната комисия за разпределение на средствата за НПО, разполагаща с около 200 000 (15) EUR и чрез Комисията за разпределение на част от приходите от лотарийни игри с фонд от 3 440 000 (16) EUR). Освен това някои министерства имат специални фондове за организации с дейност в съответните ресори (17). Взети заедно, тези средства могат в значителна степен да помогнат за развитието на гражданското общество. Но поради факта, че само ограничен брой дейности на НПО получават по-голямата част от средствата, особено от най-големия фонд за приходите от лотарийни игри (18), както и поради общата липса на прозрачност в работата на комисията и сериозните нарушения при разпределението на средствата (19), тези средства на практика не достигат до повечето активни и реални НПО, нито подпомагат програми за демократизация на обществото. Наредбата за разпределение на тези средства е изготвена от работна група, съставена от държавни служители и представители на НПО, приета е от правителството през 2008 г. и представлява солидна рамка, но прилагането ѝ остава обект на широкомащабни манипулации и буди сериозна загриженост (20). През 2010 г. ще бъде създадена нова междусекторна група за разработване на нова уредба в опит за решаване на тези проблеми.

| 4.2.4 | Финансиране от международни източници – общността от НПО в Черна гора функционира основно с подкрепата на международни донори. Неотдавна това финансиране стана проблематично поради обстоятелството, че редица двустранни донори се оттеглиха с оглед на своите приоритети, а помощта от САЩ беше намалена драстично, оставяйки сектора на НПО да разчита на фондовете на ЕС, процедурите за които са твърде сложни. Това вече води до ситуация, в която само най-големите организации ще оцелеят и ще продължат да се развиват, а дейностите и растежът на останалите ще бъдат ограничени. |
| --- | --- |

4.2.4

Финансиране от международни източници – общността от НПО в Черна гора функционира основно с подкрепата на международни донори. Неотдавна това финансиране стана проблематично поради обстоятелството, че редица двустранни донори се оттеглиха с оглед на своите приоритети, а помощта от САЩ беше намалена драстично, оставяйки сектора на НПО да разчита на фондовете на ЕС, процедурите за които са твърде сложни. Това вече води до ситуация, в която само най-големите организации ще оцелеят и ще продължат да се развиват, а дейностите и растежът на останалите ще бъдат ограничени.

| 4.2.5 | Изграждане на капацитета на НПО – в НПО има голямо текучество на персонал и липсват институционални грантове, което е ограничаващ фактор дори за най-развитите НПО. Центърът CRNVO (21) предлагаше различни програми за изграждане на капацитет, но оттеглянето на донорите, подпомагащи тези дейности, сериозно засегна възможностите на центъра в количествено отношение. Новата, финансирана от ЕС техническа помощ за организации на гражданското общество в Западните Балкани (22) е в процес на организиране. Като цяло са необходими постоянни програми за изграждане на капацитет и развитие на специфични знания и умения в различни области, както и институционални грантове за насърчаване на индивидуалното изграждане на капацитет. Освен това НПО следва да засилят тематичните си дейности чрез ad hoc или дългосрочни платформи и мрежи, за да направят действията си по-ефективни и по-влиятелни спрямо заинтересованите страни. |
| --- | --- |

4.2.5

Изграждане на капацитета на НПО – в НПО има голямо текучество на персонал и липсват институционални грантове, което е ограничаващ фактор дори за най-развитите НПО. Центърът CRNVO (21) предлагаше различни програми за изграждане на капацитет, но оттеглянето на донорите, подпомагащи тези дейности, сериозно засегна възможностите на центъра в количествено отношение. Новата, финансирана от ЕС техническа помощ за организации на гражданското общество в Западните Балкани (22) е в процес на организиране. Като цяло са необходими постоянни програми за изграждане на капацитет и развитие на специфични знания и умения в различни области, както и институционални грантове за насърчаване на индивидуалното изграждане на капацитет. Освен това НПО следва да засилят тематичните си дейности чрез ad hoc или дългосрочни платформи и мрежи, за да направят действията си по-ефективни и по-влиятелни спрямо заинтересованите страни.

| 4.2.6 | Саморегулиране на НПО – в рамките на коалицията от НПО „Чрез сътрудничество към целта“, която е най-голямата от този вид и обединява около 200 НПО в Черна гора (23), е създаден орган за саморегулиране, разработен е Кодекс за поведение и същият е приет от повечето големи НПО, както и от редица други, които са публикували докладите за своята дейност и финансовите си отчети в съответствие с този Кодекс за поведение. Това е от изключително значение за увеличаване на прозрачността на НПО и съответно на общественото доверие. |
| --- | --- |

4.2.6

Саморегулиране на НПО – в рамките на коалицията от НПО „Чрез сътрудничество към целта“, която е най-голямата от този вид и обединява около 200 НПО в Черна гора (23), е създаден орган за саморегулиране, разработен е Кодекс за поведение и същият е приет от повечето големи НПО, както и от редица други, които са публикували докладите за своята дейност и финансовите си отчети в съответствие с този Кодекс за поведение. Това е от изключително значение за увеличаване на прозрачността на НПО и съответно на общественото доверие.

| 4.2.7 | Представителство в съветите, които обхващат различни обществени интереси – в съответствие с новоприетото законодателство, което изисква участие на всички заинтересовани страни, НПО получиха гарантирани от закона места в Съвета на Черногорското радио и телевизия (RTCG) (24), Съвета за граждански контрол над полицията (25), Националния съвет за европейска интеграция (26), Националната комисия за борба с корупцията и организираната престъпност, Съвета за грижи за лицата с увреждания, Съвета за грижи за децата и др., както и в някои органи на местно равнище. В повечето от тези случаи бяха постигнати подобрения след многогодишни постоянни усилия от страна на НПО, но продължава да съществува сериозна загриженост относно легитимността и законосъобразността на представителите на НПО в Националния съвет за европейска интеграция. |
| --- | --- |

4.2.7

Представителство в съветите, които обхващат различни обществени интереси – в съответствие с новоприетото законодателство, което изисква участие на всички заинтересовани страни, НПО получиха гарантирани от закона места в Съвета на Черногорското радио и телевизия (RTCG) (24), Съвета за граждански контрол над полицията (25), Националния съвет за европейска интеграция (26), Националната комисия за борба с корупцията и организираната престъпност, Съвета за грижи за лицата с увреждания, Съвета за грижи за децата и др., както и в някои органи на местно равнище. В повечето от тези случаи бяха постигнати подобрения след многогодишни постоянни усилия от страна на НПО, но продължава да съществува сериозна загриженост относно легитимността и законосъобразността на представителите на НПО в Националния съвет за европейска интеграция.

| 4.2.8 | Устойчивост на сектора на НПО в Черна гора – черногорският сектор на НПО няма добре установени традиции и е изправен пред несигурно бъдеще (27) поради неразвитата като цяло политическа култура и култура на правата на човека. Секторът е в силна зависимост от чуждестранната помощ и от собствените си ключови лидери, което го прави уязвим при смяна на личностите или оттегляне на донорите. В най-голямата организация са предприети някои стъпки за вътрешно преструктуриране и стратегическо планиране, както и за въвеждане на услуги с цел подпомагане на бюджета, но това все още не е солидна гаранция за устойчивостта на сектора като цяло. |
| --- | --- |

4.2.8

Устойчивост на сектора на НПО в Черна гора – черногорският сектор на НПО няма добре установени традиции и е изправен пред несигурно бъдеще (27) поради неразвитата като цяло политическа култура и култура на правата на човека. Секторът е в силна зависимост от чуждестранната помощ и от собствените си ключови лидери, което го прави уязвим при смяна на личностите или оттегляне на донорите. В най-голямата организация са предприети някои стъпки за вътрешно преструктуриране и стратегическо планиране, както и за въвеждане на услуги с цел подпомагане на бюджета, но това все още не е солидна гаранция за устойчивостта на сектора като цяло.

4.3   Социален диалог и организации на социалните партньори

| 4.3.1 | Приетият през 2008 г. Закон за труда (28) регламентира разпоредбите на колективните договори, процедурата за изменение на взаимоотношенията между страните по колективното трудово договаряне и други въпроси от значение за работодателите и работниците. Общото колективно споразумение се сключва от компетентния орган на съответния профсъюз, сдружението на работодателите и правителството. |
| --- | --- |

4.3.1

Приетият през 2008 г. Закон за труда (28) регламентира разпоредбите на колективните договори, процедурата за изменение на взаимоотношенията между страните по колективното трудово договаряне и други въпроси от значение за работодателите и работниците. Общото колективно споразумение се сключва от компетентния орган на съответния профсъюз, сдружението на работодателите и правителството.

| 4.3.2 | Законът за труда включва и разпоредби относно организациите на работниците и работодателите. Работниците и работодателите са свободни да създават организации и да членуват в организации без предварително разрешение и при спазване на условията, определени в уставите и правилниците на тези организации. |
| --- | --- |

4.3.2

Законът за труда включва и разпоредби относно организациите на работниците и работодателите. Работниците и работодателите са свободни да създават организации и да членуват в организации без предварително разрешение и при спазване на условията, определени в уставите и правилниците на тези организации.

| 4.3.3 | Свобода за учредяване на профсъюз. Работниците имат гарантирана свобода да учредяват профсъюз и да участват в профсъюзни дейности без предварително разрешение. Профсъюзните организации се вписват в регистър на профсъюзните организации към Министерството на труда и социалната политика. По смисъла на закона, представителна профсъюзна организация е тази, която има най-голям брой членове и е регистрирана като такава в министерството. На практика това означава, че само една профсъюзна организация може да е представителна на национално равнище, независимо от броя на членовете и действителната представителност на другите профсъюзни организации. В дневния ред на Социалния съвет е включено предложение за закон за представителността на профсъюзите. |
| --- | --- |

4.3.3

Свобода за учредяване на профсъюз. Работниците имат гарантирана свобода да учредяват профсъюз и да участват в профсъюзни дейности без предварително разрешение. Профсъюзните организации се вписват в регистър на профсъюзните организации към Министерството на труда и социалната политика. По смисъла на закона, представителна профсъюзна организация е тази, която има най-голям брой членове и е регистрирана като такава в министерството. На практика това означава, че само една профсъюзна организация може да е представителна на национално равнище, независимо от броя на членовете и действителната представителност на другите профсъюзни организации. В дневния ред на Социалния съвет е включено предложение за закон за представителността на профсъюзите.

| 4.3.4 | Профсъюзите се представляват от Конфедерацията на профсъюзите в Черна гора (CTUM) и Съюза на свободните профсъюзи в Черна гора (UFTUM). CTUM е член на ITUC (29) и е в процес на асоцииране към ЕТUC (30) като наблюдател. UFTUM е новосъздадена организация, която се отдели от CTUM и бе учредена официално през ноември 2008 г. Поради това тя още не е член на международната (ITUC) и европейската (ETUC) профсъюзна организация, но поддържа контакти и с двете организации. CTUM получи статут на социален партньор, въпреки че на практика нито една профсъюзна организация не е преминала през правна процедура, за да бъде призната за представителна организация съгласно новия Закон за труда. |
| --- | --- |

4.3.4

Профсъюзите се представляват от Конфедерацията на профсъюзите в Черна гора (CTUM) и Съюза на свободните профсъюзи в Черна гора (UFTUM). CTUM е член на ITUC (29) и е в процес на асоцииране към ЕТUC (30) като наблюдател. UFTUM е новосъздадена организация, която се отдели от CTUM и бе учредена официално през ноември 2008 г. Поради това тя още не е член на международната (ITUC) и европейската (ETUC) профсъюзна организация, но поддържа контакти и с двете организации. CTUM получи статут на социален партньор, въпреки че на практика нито една профсъюзна организация не е преминала през правна процедура, за да бъде призната за представителна организация съгласно новия Закон за труда.

| 4.3.5 | Сдружение на работодателите. По смисъла на закона, дадено сдружение на работодателите се счита за представително, ако членовете му наемат минимум 25 % от работещите в черногорската икономика и осигуряват поне 25 % БВП на Черна гора. Сдружението на работодателите е длъжно да се регистрира в Министерството на труда и социалната политика с цел водене на регистри. Министерството определя начина за воденето на регистри на сдруженията на работодателите, както и по-подробни критерии за определяне на степента на представителност на тези сдружения. |
| --- | --- |

4.3.5

Сдружение на работодателите. По смисъла на закона, дадено сдружение на работодателите се счита за представително, ако членовете му наемат минимум 25 % от работещите в черногорската икономика и осигуряват поне 25 % БВП на Черна гора. Сдружението на работодателите е длъжно да се регистрира в Министерството на труда и социалната политика с цел водене на регистри. Министерството определя начина за воденето на регистри на сдруженията на работодателите, както и по-подробни критерии за определяне на степента на представителност на тези сдружения.

| 4.3.6 | Работодателите в Черна гора са представени от Федерацията на черногорските работодатели (MEF) в Подгорица. Федерацията е много активен член на Международната организация на работодателите (IOE) в Женева и участва в много проекти. Тя е и наблюдател в BUSINESSEUROPE
   (31). |
| --- | --- |

4.3.6

Работодателите в Черна гора са представени от Федерацията на черногорските работодатели (MEF) в Подгорица. Федерацията е много активен член на Международната организация на работодателите (IOE) в Женева и участва в много проекти. Тя е и наблюдател в BUSINESSEUROPE
   (31).

| 4.3.7 | Черна гора има и Търговска камара – задължителна организация, създадена през 1928 г., която на европейско равнище има статут на наблюдател в Eurochambers и Eurocommerce. Търговската камара няма статут на социален партньор. На национално равнище тя е член на Националния съвет за премахване на пречките пред бизнеса и подобряване на конкурентоспособността, както и член на правителствената Комисия за европейска интеграция. |
| --- | --- |

4.3.7

Черна гора има и Търговска камара – задължителна организация, създадена през 1928 г., която на европейско равнище има статут на наблюдател в Eurochambers и Eurocommerce. Търговската камара няма статут на социален партньор. На национално равнище тя е член на Националния съвет за премахване на пречките пред бизнеса и подобряване на конкурентоспособността, както и член на правителствената Комисия за европейска интеграция.

| 4.3.8 | Най-висшият тристранен орган е Социалният съвет, създаден през юни 2008 г. въз основа на закона, приет през 2007 г. (Закон за социалния съвет). Съветът е съставен от 11 представители на правителството, 11 представители на оторизирани профсъюзни организации и 11 представители на сдружението на работодателите. В рамките на Социалния съвет са създадени няколко работни комисии, които разглеждат различни икономически и социални въпроси. |
| --- | --- |

4.3.8

Най-висшият тристранен орган е Социалният съвет, създаден през юни 2008 г. въз основа на закона, приет през 2007 г. (Закон за социалния съвет). Съветът е съставен от 11 представители на правителството, 11 представители на оторизирани профсъюзни организации и 11 представители на сдружението на работодателите. В рамките на Социалния съвет са създадени няколко работни комисии, които разглеждат различни икономически и социални въпроси.

| 4.3.9 | През април 2009 г. беше подписан Меморандум за социално партньорство в условията на световна икономическа криза, като социалните партньори са открити и използват различни възможности за официални и неофициални консултации в сегашния контекст на световна икономическа криза. |
| --- | --- |

4.3.9

През април 2009 г. беше подписан Меморандум за социално партньорство в условията на световна икономическа криза, като социалните партньори са открити и използват различни възможности за официални и неофициални консултации в сегашния контекст на световна икономическа криза.

| 4.3.10 | Независимо от известния напредък, постигнат в областта на тристранния диалог, двустранният социален диалог все още е много слаб и е насочен основно към договаряне на секторни колективни споразумения. Въпреки че целта на национално равнище е да се сключи едно Общо колективно споразумение, подписано от профсъюзите, работодателите и правителството, понастоящем се обсъжда възможността за сключване на две Общи колективни споразумения – за икономиката и за публичната администрация. Всяко решение в това отношение следва да се основава на по-задълбочени анализи. Създаването на двустранен Ресурсен център за социален диалог би имало огромно значение за социалния диалог като цяло и за съвместните анализи на социалните партньори. |
| --- | --- |

4.3.10

Независимо от известния напредък, постигнат в областта на тристранния диалог, двустранният социален диалог все още е много слаб и е насочен основно към договаряне на секторни колективни споразумения. Въпреки че целта на национално равнище е да се сключи едно Общо колективно споразумение, подписано от профсъюзите, работодателите и правителството, понастоящем се обсъжда възможността за сключване на две Общи колективни споразумения – за икономиката и за публичната администрация. Всяко решение в това отношение следва да се основава на по-задълбочени анализи. Създаването на двустранен Ресурсен център за социален диалог би имало огромно значение за социалния диалог като цяло и за съвместните анализи на социалните партньори.

5.   Специфични бележки

| 5.1 | В четвъртия доклад на ЕК за напредъка на Черна гора не са посочени ограничения на свободата на събиране и сдружаване. Постигнат е известен напредък по отношение на ролята на организациите на гражданското общество. Няколко НПО продължават да се ползват с висок обществен и политически престиж. На национално равнище има Правителствена стратегия за сътрудничество с НПО, но изпълнението ѝ изостава и реалното влияние на НПО върху разработването на политиките е много ограничено, независимо от опита и ресурсите, с които разполага секторът на НПО. Правителството приветства НПО, когато те са политически приемливи или предоставят различни услуги, но проблемите в това отношение възникват при програмите за контрол и наблюдение, както и във връзка с ефективните консултации и включването в изготвянето на политиките и процеса на вземане на решения. |
| --- | --- |

5.1

В четвъртия доклад на ЕК за напредъка на Черна гора не са посочени ограничения на свободата на събиране и сдружаване. Постигнат е известен напредък по отношение на ролята на организациите на гражданското общество. Няколко НПО продължават да се ползват с висок обществен и политически престиж. На национално равнище има Правителствена стратегия за сътрудничество с НПО, но изпълнението ѝ изостава и реалното влияние на НПО върху разработването на политиките е много ограничено, независимо от опита и ресурсите, с които разполага секторът на НПО. Правителството приветства НПО, когато те са политически приемливи или предоставят различни услуги, но проблемите в това отношение възникват при програмите за контрол и наблюдение, както и във връзка с ефективните консултации и включването в изготвянето на политиките и процеса на вземане на решения.

| 5.2 | Ролята на съществуващото Бюро за сътрудничество с НПО, което функционира като част от Генералния секретариат на правителството на Черна гора, би следвало да се изразява в подпомагане на НПО и осигуряване на устойчивото им развитие в страната. На практика обаче доскоро капацитетът и оборудването на бюрото бяха много ограничени. Въпреки усилията на служителите, неговата дейност не е популярна сред представителите на НПО. Създаването на Правителствен съвет за сътрудничество с НПО е в етап на подготовка, а Бюрото би трябвало да изпълнява ролята на секретариат на Съвета. Това би могло да бъде добра стъпка към подобряване на ситуацията. |
| --- | --- |

5.2

Ролята на съществуващото Бюро за сътрудничество с НПО, което функционира като част от Генералния секретариат на правителството на Черна гора, би следвало да се изразява в подпомагане на НПО и осигуряване на устойчивото им развитие в страната. На практика обаче доскоро капацитетът и оборудването на бюрото бяха много ограничени. Въпреки усилията на служителите, неговата дейност не е популярна сред представителите на НПО. Създаването на Правителствен съвет за сътрудничество с НПО е в етап на подготовка, а Бюрото би трябвало да изпълнява ролята на секретариат на Съвета. Това би могло да бъде добра стъпка към подобряване на ситуацията.

| 5.3 | Гражданското общество има също така двама представители в Националния съвет за европейска интеграция. Законосъобразността и легитимността на назначаването на сегашните членове обаче се оспорват сериозно от надеждни НПО. Парламентът следва със свой указ да определи ясни критерии, които да гарантират прозрачност, представителност и качество на съответните делегати. Националният съвет за европейска интеграция може да бъде перспективен инструмент за по-задълбочено и ефективно участие на гражданското общество в процеса на интеграция в ЕС. Неговият потенциал следва да се отключи. |
| --- | --- |

5.3

Гражданското общество има също така двама представители в Националния съвет за европейска интеграция. Законосъобразността и легитимността на назначаването на сегашните членове обаче се оспорват сериозно от надеждни НПО. Парламентът следва със свой указ да определи ясни критерии, които да гарантират прозрачност, представителност и качество на съответните делегати. Националният съвет за европейска интеграция може да бъде перспективен инструмент за по-задълбочено и ефективно участие на гражданското общество в процеса на интеграция в ЕС. Неговият потенциал следва да се отключи.

| 5.4 | Независимо от заявленията на правителството и съответните министерства, че консултациите с гражданското общество са част от процеса за разработване на законодателната рамка, участието на организациите на гражданското общество все още е незадоволително. |
| --- | --- |

5.4

Независимо от заявленията на правителството и съответните министерства, че консултациите с гражданското общество са част от процеса за разработване на законодателната рамка, участието на организациите на гражданското общество все още е незадоволително.

| 5.5 | Условията (особено финансовите условия) за нормално функциониране на организациите на гражданското общество следва да бъдат подобрени, а капацитетът им да бъде засилен чрез разнообразяване и устойчивост на техните финансови източници. |
| --- | --- |

5.5

Условията (особено финансовите условия) за нормално функциониране на организациите на гражданското общество следва да бъдат подобрени, а капацитетът им да бъде засилен чрез разнообразяване и устойчивост на техните финансови източници.

| 5.6 | Участието на организациите на гражданското общество в подготовката за присъединяването към ЕС също е ограничено. Съответните структури и механизми вече са създадени, но не се използват достатъчно. Активният принос на гражданското общество може да спомогне за гладко протичане на преговорите с ЕС и да се превърне в истински мост между гражданското общество и институциите на ЕС. |
| --- | --- |

5.6

Участието на организациите на гражданското общество в подготовката за присъединяването към ЕС също е ограничено. Съответните структури и механизми вече са създадени, но не се използват достатъчно. Активният принос на гражданското общество може да спомогне за гладко протичане на преговорите с ЕС и да се превърне в истински мост между гражданското общество и институциите на ЕС.

| 5.7 | Тристранният диалог в рамките на Социалния съвет е постоянен. Независимо от това, все още се подценяват ролята и потенциалът на организациите на социалните партньори. Социалният съвет може да бъде много влиятелен орган в процеса на присъединяване към ЕС, спомагайки за преодоляване на икономическите и социалните последици. |
| --- | --- |

5.7

Тристранният диалог в рамките на Социалния съвет е постоянен. Независимо от това, все още се подценяват ролята и потенциалът на организациите на социалните партньори. Социалният съвет може да бъде много влиятелен орган в процеса на присъединяване към ЕС, спомагайки за преодоляване на икономическите и социалните последици.

| 5.8 | Разпоредбите на действащия Закон за труда относно условията за признаване на представителността на профсъюзните организации на национално равнище дискриминират малките организации и са пречка за нормалното развитие на профсъюзния плурализъм. Въпреки че UFTUM участва в правителствената работна група за договаряне на новото законодателно предложение относно представителността на профсъюзите, той все още не е успял да повлияе на нейната дейност. Правителството едностранно е определило праг от 20 %, което означава, че 20 % от черногорските работници трябва да бъдат организирани в профсъюзи, за да се изпълнят критериите за представителност на национално равнище. При все това, критериите следва да отразяват и други компоненти, като териториална и браншова структура и способността на профсъюза ефективно да защитава правата на работниците. |
| --- | --- |

5.8

Разпоредбите на действащия Закон за труда относно условията за признаване на представителността на профсъюзните организации на национално равнище дискриминират малките организации и са пречка за нормалното развитие на профсъюзния плурализъм. Въпреки че UFTUM участва в правителствената работна група за договаряне на новото законодателно предложение относно представителността на профсъюзите, той все още не е успял да повлияе на нейната дейност. Правителството едностранно е определило праг от 20 %, което означава, че 20 % от черногорските работници трябва да бъдат организирани в профсъюзи, за да се изпълнят критериите за представителност на национално равнище. При все това, критериите следва да отразяват и други компоненти, като териториална и браншова структура и способността на профсъюза ефективно да защитава правата на работниците.

| 5.9 | Социалните партньори трябваше да участват в по-голяма степен в попълването на въпросника на ЕС. Само Федерацията на черногорските работодатели и Търговската камара сътрудничиха при попълването на въпросника като част от правителствените работни органи. Съгласно указанията на ЕС, следва да бъдат проведени консултации с всички социални партньори по съответните части на въпросника. |
| --- | --- |

5.9

Социалните партньори трябваше да участват в по-голяма степен в попълването на въпросника на ЕС. Само Федерацията на черногорските работодатели и Търговската камара сътрудничиха при попълването на въпросника като част от правителствените работни органи. Съгласно указанията на ЕС, следва да бъдат проведени консултации с всички социални партньори по съответните части на въпросника.

| 5.10 | Правителствената Комисия за европейска интеграция, която работи под егидата на Министерството на европейската интеграция, координира държавната администрация в процеса на интегриране на страната в ЕС. В този орган е представена само Търговската камара. Социалните партньори не участват. |
| --- | --- |

5.10

Правителствената Комисия за европейска интеграция, която работи под егидата на Министерството на европейската интеграция, координира държавната администрация в процеса на интегриране на страната в ЕС. В този орган е представена само Търговската камара. Социалните партньори не участват.

| 5.11 | Капацитетът на социалните партньори трябва да бъде доразвит. Приветстват се всички форми на помощ на всички равнища. В това отношение ЕИСК може да отбележи ролята на IOE и ITUC на международно равнище и на BUSINESSEUROPE и ETUC на европейско равнище. Организират се многобройни интегрирани програми и проекти за укрепване на капацитета на организациите на социалните партньори и за засилване на социалния диалог. |
| --- | --- |

5.11

Капацитетът на социалните партньори трябва да бъде доразвит. Приветстват се всички форми на помощ на всички равнища. В това отношение ЕИСК може да отбележи ролята на IOE и ITUC на международно равнище и на BUSINESSEUROPE и ETUC на европейско равнище. Организират се многобройни интегрирани програми и проекти за укрепване на капацитета на организациите на социалните партньори и за засилване на социалния диалог.

| 5.12 | ЕИСК приветства също така финансовата и техническата помощ, предоставяна от Европейската комисия в рамките на стратегията за разширяване и наличните ресурси. По-активното участие на организациите на гражданско общество укрепва качеството на демокрацията и помага за постигане на помирение. Прилагайки Механизма за гражданското общество по ИПП, ЕК финансира създаването на бюра за техническо съдействие във всяка държава-бенефициер, както и все по-голям брой краткосрочни посещения в институциите на ЕС, и осигури средства за участие на около 800 души в семинари, проведени в Западните Балкани и Турция. |
| --- | --- |

5.12

ЕИСК приветства също така финансовата и техническата помощ, предоставяна от Европейската комисия в рамките на стратегията за разширяване и наличните ресурси. По-активното участие на организациите на гражданско общество укрепва качеството на демокрацията и помага за постигане на помирение. Прилагайки Механизма за гражданското общество по ИПП, ЕК финансира създаването на бюра за техническо съдействие във всяка държава-бенефициер, както и все по-голям брой краткосрочни посещения в институциите на ЕС, и осигури средства за участие на около 800 души в семинари, проведени в Западните Балкани и Турция.

6.   Ролята на Европейския икономически и социален комитет

| 6.1 | Разширяването на ЕС и напредъкът на страните от Западните Балкани в приближаването им към членство в ЕС е сред основните приоритети на външните отношения на ЕИСК. Специализирана секция „Външни отношения“ е разработила ефективни инструменти, насочени към постигане на основните ѝ цели за подпомагане на гражданското общество в Западните Балкани и укрепване на капацитета ѝ като партньор на правителствата по пътя към членство в ЕС. |
| --- | --- |

6.1

Разширяването на ЕС и напредъкът на страните от Западните Балкани в приближаването им към членство в ЕС е сред основните приоритети на външните отношения на ЕИСК. Специализирана секция „Външни отношения“ е разработила ефективни инструменти, насочени към постигане на основните ѝ цели за подпомагане на гражданското общество в Западните Балкани и укрепване на капацитета ѝ като партньор на правителствата по пътя към членство в ЕС.

| 6.2 | Контактна група „Западни Балкани“ започна работа през октомври 2004 г. Нейният географски обхват включва Албания, Босна и Херцеговина, Хърватия, бивша югославска република Македония, Черна гора, Сърбия и Косово в съответствие с Резолюция 1244/1999 на Съвета за сигурност на ООН. Тя е постоянният и специален орган на ЕИСК за работа с този конкретен регион. |
| --- | --- |

6.2

Контактна група „Западни Балкани“ започна работа през октомври 2004 г. Нейният географски обхват включва Албания, Босна и Херцеговина, Хърватия, бивша югославска република Македония, Черна гора, Сърбия и Косово в съответствие с Резолюция 1244/1999 на Съвета за сигурност на ООН. Тя е постоянният и специален орган на ЕИСК за работа с този конкретен регион.

| 6.3 | Бяха проведени два Форума на гражданското общество
  в Западните Балкани – в Брюксел (2006 г.) и в Любляна (2008 г.), които показаха готовността на представителите на гражданското общество да се срещат на трансгранични форуми за съвместно обсъждане на едно по-добро бъдеще. Третият форум на гражданското общество в Западните Балкани ще се проведе в Брюксел на 18 и 19 май 2010 г. |
| --- | --- |

6.3

Бяха проведени два Форума на гражданското общество
  в Западните Балкани – в Брюксел (2006 г.) и в Любляна (2008 г.), които показаха готовността на представителите на гражданското общество да се срещат на трансгранични форуми за съвместно обсъждане на едно по-добро бъдеще. Третият форум на гражданското общество в Западните Балкани ще се проведе в Брюксел на 18 и 19 май 2010 г.

| 6.4 | Другите най-важни инструменти за изграждането на мост между гражданското общество в ЕС и гражданското общество в страните от Западните Балкани са Съвместните консултативни комитети (СКК). В проучвателното становище на ЕИСК от 2006 г. относно състоянието на гражданско общество в Западните Балкани
   (32) беше подчертана позицията на ЕИСК, значителното му ноу-хау и човешки ресурси и беше изтъкната ролята на СКК в целия процес на разширяване. |
| --- | --- |

6.4

Другите най-важни инструменти за изграждането на мост между гражданското общество в ЕС и гражданското общество в страните от Западните Балкани са Съвместните консултативни комитети (СКК). В проучвателното становище на ЕИСК от 2006 г. относно състоянието на гражданско общество в Западните Балкани
   (32) беше подчертана позицията на ЕИСК, значителното му ноу-хау и човешки ресурси и беше изтъкната ролята на СКК в целия процес на разширяване.

| 6.5 | По тази причина ЕИСК препоръчва създаването на Съвместен консултативен комитет„ЕС-Черна гора“веднага след като Черна гора получи статут на страна кандидатка за присъединяване към ЕС. Този СКК ще позволи на организациите на гражданското общество от двете страни да задълбочат диалога и да наблюдават напредъка на Черна гора към ЕС. |
| --- | --- |

6.5

По тази причина ЕИСК препоръчва създаването на Съвместен консултативен комитет„ЕС-Черна гора“веднага след като Черна гора получи статут на страна кандидатка за присъединяване към ЕС. Този СКК ще позволи на организациите на гражданското общество от двете страни да задълбочат диалога и да наблюдават напредъка на Черна гора към ЕС.

Брюксел, 28 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Националният съвет за европейска интеграция действа в рамките на парламента, но освен членовете на парламента включва представители на съдебната система, НПО, Черногорския университет, Черногорската академия на науките, Социалния съвет и Президентството.

1

(2)  Официални данни от преброяването: мюсюлманите в Черна гора се считат за етническа група в съответствие с практиката в бивша Югославия.

2

(3)  Евростат.

3

(4)  Monstat, http://www.monstat.org/Mjesecna%20saopstenja.htm.

4

(5)  Economic and Fiscal Programme 2009–12 (Икономическа и фискална програма 2009–12 г.), 21 януари 2010 г.

5

(6)  Съгласно Резолюция 1244/1999 на Съвета за сигурност на ООН.

6

(7)  Съгласно проучвания на общественото мнение, проведени през последните няколко години, между 75 % и близо 80 % от гражданите на Черна гора са за присъединяване към ЕС.

7

(8)  Доклад за напредъка на Черна гора през 2009 г. – придружаващ документ SEC(2009) 1336 към съобщение на Комисията COM(2009) 533 относно „Стратегия за разширяване и основни предизвикателства през 2009–2010 г.“

8

„Стратегия за разширяване и основни предизвикателства през 2009–2010 г.“

(9)  Гражданското общество в по-широкия контекст на настоящото становище обхваща неправителствените организации, включително професионалните организации, организациите на социалните партньори, потребителите, земеделските стопани, занаятчиите, религиозните общности, фондациите, социалните движения, медиите и т.н.

9

(10)  TRIALOG, Montenegrin Civil Society (Черногорското гражданско общество), Maša Lekič.

10

(11)  CIVICUS – Световен алианс за гражданско участие, www.civicus.org.

11

(12)  Конституцията беше приета през октомври 2006 г., но това право съществуваше и в предишната.

12

(13)  Приет през 1999 г., изменен през 2002 и 2007 г.

13

(14)  По данни от изследване на CRNVO за 2008 г, съгласно което от предвидените 883 900 EUR в действителност са разпределени 860 764,66 EUR.

14

(15)  По данни за 2009 г.

15

(16)  В съответствие с Наредбата за разпределение на част от приходите от лотарийни игри, 75 % от тази сума се предоставя на НПО, а останалата част – на други организации и институции. Освен това, хонорарите на членовете на комисията и общите административни разходи се финансират от същия бюджет. Тези данни се отнасят за 2009 г., като през 2010 г. е налице намаление.

16

(17)  Министерството на туризма, Министерството на културата, медиите и спорта, Министерството на правата на човека и правата на малцинствата.

17

(18)  Финансират се следните видове дейности: 1) социално благосъстояние и хуманитарни дейности; 2) потребности на хора с увреждания; 3) развитие на спортовете; 4) култура и техническа култура; 5) неинституционално образование и 6) борба с наркотиците и всички форми на пристрастяване.

18

(19)  Мониторингов доклад на Центъра за гражданско образование относно разпределението на средствата от Комисията за разпределение на част от приходите от лотарийни игри през 2009 г.

19

(20)  Мониторингов доклад на Центъра за гражданско образование относно разпределението на средствата от Комисията за разпределение на част от приходите от лотарийни игри през 2009 г.

20

(21)  CRNVO – Център за развитие на черногорските НПО.

21

(22)  Програма за подпомагане на гражданското общество.

22

(23)  За повече подробности вж. www.saradnjomdocilja.me.

23

(24)  Закон за публичното радио- и телевизионно разпръскване по „Радио и телевизия на Черна гора“ (RTCG), приет през 2002 г., както и Закон за публичното радио- и телевизионно разпръскване в Черна гора, приет през 2008 г. (заменил първия).

24

(25)  Закон за полицията, приет през 2005 г.

25

(26)  Решение за създаване на Национален съвет за европейска интеграция, прието през 2008 г.

26

(27)  CIVICUS Assessment on Montenegrin Civil Society „Weak Tradition, Uncertain Future“, 2006, ed. S. Muk, D. Uljarevic and S. Brajovic (Оценка на CIVICUS за гражданското общество в Черна гора: „Слаба традиция, несигурно бъдеще“, 2006 г., ред. S. Muk, D. Uljarevic и S. Brajovic.)

27

(28)  Закон за труда, Официален вестник на Черна гора, бр. 49/08.

28

(29)  ITUC – Международна конфедерация на профсъюзите.

29

(30)  ETUC – Европейска конфедерация на профсъюзите.

30

(31)  BUSINESSEUROPE – Конфедерация на европейския бизнес.

31

(32)  ОВ C 195 от 18.5.2006 г., стр. 88.

32

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/18

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Образование за приобщаване: инструмент за борба с бедността и социалната изолация“ (проучвателно становище)

2011/C 18/04

Докладчик: г-жа María Candelas SÁNCHEZ MIGUEL

С писмо от 23 юли 2009 г. г-н Diego López Garrido, държавен секретар за Европейския съюз в Министерството на външните работи и сътрудничеството на Испания, от името на бъдещото испанско председателство поиска от Европейския икономически и социален комитет, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да изготви проучвателно становище относно

„Образование за приобщаване: инструмент за борба с бедността и социалната изолация.“

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 23 март 2010 г.

На 462-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 28 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 103 гласа „за“, 13 гласа „против“ и 10 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства решението 2010 г. да бъде посветена на активизиране на усилията за премахване на изолацията и бедността и подчертава колко е важно да се използват образованието и обучението като ефективни инструменти за постигане на тези цели. Образованието се счита за важен инструмент за приобщаване в обществото на хората, живеещи в бедност. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК приветства решението 2010 г. да бъде посветена на активизиране на усилията за премахване на изолацията и бедността и подчертава колко е важно да се използват образованието и обучението като ефективни инструменти за постигане на тези цели. Образованието се счита за важен инструмент за приобщаване в обществото на хората, живеещи в бедност.

| 1.2 | Фактът, че сред приоритетите на „Стратегията на ЕС за 2020 г.“ е укрепване на образованието като средство за борба с неравнопоставеността и бедността и че трите ротационни председателства на ЕС – Испания, Белгия и Унгария – са определили сред целите си „образование за всички“, позволява да се предложат редица мерки, които да превърнат образованието и обучението в ефективни инструменти за борба с бедността и социалната изолация. |
| --- | --- |

1.2

Фактът, че сред приоритетите на „Стратегията на ЕС за 2020 г.“ е укрепване на образованието като средство за борба с неравнопоставеността и бедността и че трите ротационни председателства на ЕС – Испания, Белгия и Унгария – са определили сред целите си „образование за всички“, позволява да се предложат редица мерки, които да превърнат образованието и обучението в ефективни инструменти за борба с бедността и социалната изолация.

| 1.3 | Образованието като основно право на човека се признава още от създаването на ЕС, като са положени значителни положителни усилия за превръщането на това право в обществено благо, достъпно за всички. ЕИСК е допринесъл с голям брой становища по въпроса и във всички тях се признава, че основната цел на образованието продължава да е формирането на свободни и самостоятелни граждани с критично мислене, способни да допринасят за развитието на обществото, в което живеят, притежаващи необходимите високоразвити умения за справяне с новите предизвикателства, преди всичко в трудовата сфера, но и съзнаващи, че споделят ценности и култура и че светът, в който живеят, трябва да бъде опазен за бъдещите поколения. |
| --- | --- |

1.3

Образованието като основно право на човека се признава още от създаването на ЕС, като са положени значителни положителни усилия за превръщането на това право в обществено благо, достъпно за всички. ЕИСК е допринесъл с голям брой становища по въпроса и във всички тях се признава, че основната цел на образованието продължава да е формирането на свободни и самостоятелни граждани с критично мислене, способни да допринасят за развитието на обществото, в което живеят, притежаващи необходимите високоразвити умения за справяне с новите предизвикателства, преди всичко в трудовата сфера, но и съзнаващи, че споделят ценности и култура и че светът, в който живеят, трябва да бъде опазен за бъдещите поколения.

| 1.4 | ЕИСК препоръчва, въз основа на идеята за образование за приобщаване, ЕС и държавите-членки да поемат задължение да преразгледат образователните политики, тяхното съдържание, подходи и структури, както и разпределението на ресурсите, но и да се преразгледат и/или актуализират политиките, свързани със заетостта, качествените обществени услуги, вниманието към специфични групи (децата, лицата със специални нужди, мигрантите и т.н.) и във всички тези политики да бъде включена перспективата за равенство на мъжете и жените. Приобщаващото образование може да се развива в различна среда, формална и неформална, в семейството, в общността, като не бива цялата тежест да пада върху училището. Този въпрос далеч не е маргинален или насочен единствено към бедните, а трябва да е отворен към всички социални групи, които имат нужда от такова образование. Причините, поради които трябва да изберем приобщаващо образование, са следните:






  — | образователни, тъй като то изисква качествена образователна система, достъпна за всички още от най-ранно детство; |
| --- | --- | --- |

1.4

ЕИСК препоръчва, въз основа на идеята за образование за приобщаване, ЕС и държавите-членки да поемат задължение да преразгледат образователните политики, тяхното съдържание, подходи и структури, както и разпределението на ресурсите, но и да се преразгледат и/или актуализират политиките, свързани със заетостта, качествените обществени услуги, вниманието към специфични групи (децата, лицата със специални нужди, мигрантите и т.н.) и във всички тези политики да бъде включена перспективата за равенство на мъжете и жените. Приобщаващото образование може да се развива в различна среда, формална и неформална, в семейството, в общността, като не бива цялата тежест да пада върху училището. Този въпрос далеч не е маргинален или насочен единствено към бедните, а трябва да е отворен към всички социални групи, които имат нужда от такова образование. Причините, поради които трябва да изберем приобщаващо образование, са следните:

—

образователни, тъй като то изисква качествена образователна система, достъпна за всички още от най-ранно детство;

| — | социални, тъй като образованието трябва да допринася за промяна на манталитета, създавайки общество без изолация, предразсъдъци и дискриминация; и |
| --- | --- |

—

социални, тъй като образованието трябва да допринася за промяна на манталитета, създавайки общество без изолация, предразсъдъци и дискриминация; и

| — | икономически, тъй като то допринася за повишаване на конкурентоспособността в контекста на новите икономически предизвикателства и новите потребности на пазара на труда. |
| --- | --- |

—

икономически, тъй като то допринася за повишаване на конкурентоспособността в контекста на новите икономически предизвикателства и новите потребности на пазара на труда.

| 1.5 | От много години в ЕС се водят дискусии, свързани с признаването на резултатите от неформалното образование, осъществявано извън традиционните образователни форми, което допълва формалното образование, като предоставя на хората практически способности, изгражда личностни умения, оформя нагласи и насърчава активното гражданско участие. Макар и тези дискусии все още да не са е довели до консенсус на равнище ЕС, като цяло се признава, че неформалното образование подпомага достъпа до пазара на труда. ЕИСК счита за целесъобразно ЕС да анализира текущото състояние по този въпрос в контекста на образованието за приобщаване и в този смисъл препоръчва:






  — | да се обедини информацията относно съществуващите институционални и технически разпоредби и да се предложи да бъдат разработени показатели, за да се измерят потенциалните ползи от признаването на неформалното образование и да се съберат емпирични данни за това кои се възползват от това образование; |
| --- | --- | --- |

1.5

От много години в ЕС се водят дискусии, свързани с признаването на резултатите от неформалното образование, осъществявано извън традиционните образователни форми, което допълва формалното образование, като предоставя на хората практически способности, изгражда личностни умения, оформя нагласи и насърчава активното гражданско участие. Макар и тези дискусии все още да не са е довели до консенсус на равнище ЕС, като цяло се признава, че неформалното образование подпомага достъпа до пазара на труда. ЕИСК счита за целесъобразно ЕС да анализира текущото състояние по този въпрос в контекста на образованието за приобщаване и в този смисъл препоръчва:

—

да се обедини информацията относно съществуващите институционални и технически разпоредби и да се предложи да бъдат разработени показатели, за да се измерят потенциалните ползи от признаването на неформалното образование и да се съберат емпирични данни за това кои се възползват от това образование;

| — | да се преразгледат моделите за признаване на резултатите от неформалното образование, за да се установят най-равнопоставените, ефикасните и ползотворните, по-специално за социално изолираните лица, и да се гарантира качеството на предоставеното образование; |
| --- | --- |

—

да се преразгледат моделите за признаване на резултатите от неформалното образование, за да се установят най-равнопоставените, ефикасните и ползотворните, по-специално за социално изолираните лица, и да се гарантира качеството на предоставеното образование;

| — | да се насърчава обменът на успешни практики между държавите-членки; |
| --- | --- |

—

да се насърчава обменът на успешни практики между държавите-членки;

| — | в този процес да бъдат ангажирани социалните партньори, заинтересованите организации на гражданското общество, както и представители на институциите за формално и неформално образование. |
| --- | --- |

—

в този процес да бъдат ангажирани социалните партньори, заинтересованите организации на гражданското общество, както и представители на институциите за формално и неформално образование.

| 1.6 | ЕИСК посочи в свои предходни становища, че качественото държавно образование за всички е способ за насърчаване на равенството и социалното приобщаване. В този смисъл е изключително важно всички онези, които са социално изолирани, да имат достъп до предимно държавно (1) и качествено образование, което им отваря вратите към пазара на труда и им позволява да полагат достоен и добре възнаграден труд. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК посочи в свои предходни становища, че качественото държавно образование за всички е способ за насърчаване на равенството и социалното приобщаване. В този смисъл е изключително важно всички онези, които са социално изолирани, да имат достъп до предимно държавно (1) и качествено образование, което им отваря вратите към пазара на труда и им позволява да полагат достоен и добре възнаграден труд.

| 1.7 | Накрая ЕИСК препоръчва, като се отчита съгласуваността с вече определените политически приоритети, възможните дейности за развитие да послужат като двигател и катализатор за поемане на по-дръзки и амбициозни ангажименти в тази област и да включват възможно най-широк кръг институции и социални партньори. |
| --- | --- |

1.7

Накрая ЕИСК препоръчва, като се отчита съгласуваността с вече определените политически приоритети, възможните дейности за развитие да послужат като двигател и катализатор за поемане на по-дръзки и амбициозни ангажименти в тази област и да включват възможно най-широк кръг институции и социални партньори.

| 1.8 | Конференцията на тема „Образованието като инструмент за борба със социалното изключване“, която ЕИСК организира във Флоренция от 20 до 22 май 2010 г., се вписва идеално в тази рамка. Тя възприема хоризонтален подход и ще събере голям брой активно действащи фактори в тази област. |
| --- | --- |

1.8

Конференцията на тема „Образованието като инструмент за борба със социалното изключване“, която ЕИСК организира във Флоренция от 20 до 22 май 2010 г., се вписва идеално в тази рамка. Тя възприема хоризонтален подход и ще събере голям брой активно действащи фактори в тази област.

2.   Въведение

| 2.1 | Правото на образование като основно право на човека е признато и е записано във всички инструменти, които Европейският съюз е приел от самото си начало. Европа положи огромни положителни усилия за превръщането на това право в обществено благо, достъпно за всички (2). Част от населението обаче все още не може да се възползва от предимствата му и това задълбочава неизкоренената бедност. Държавите-членки, Комисията и Европейският парламент предложиха и приеха важни мерки за борба с бедността, използвайки като инструмент за приобщаване качественото държавно образование за всички. В този контекст ЕС определи 2010 г. за Европейска година за борба с бедността (3). |
| --- | --- |

2.1

Правото на образование като основно право на човека е признато и е записано във всички инструменти, които Европейският съюз е приел от самото си начало. Европа положи огромни положителни усилия за превръщането на това право в обществено благо, достъпно за всички (2). Част от населението обаче все още не може да се възползва от предимствата му и това задълбочава неизкоренената бедност. Държавите-членки, Комисията и Европейският парламент предложиха и приеха важни мерки за борба с бедността, използвайки като инструмент за приобщаване качественото държавно образование за всички. В този контекст ЕС определи 2010 г. за Европейска година за борба с бедността (3).

| 2.2 | Освен това, социалното приобщаване и борбата срещу бедността са неразделна част от целите на Европейския съюз в областта на растежа и заетостта. Координацията на националните политики по въпросите на защитата и социалното приобщаване се реализира чрез процес на обмен и учене, известен под името „Отворен метод на координация“ (ОМК), който се прилага в сферите на компетентност на държавите-членки с цел сближаване между националните политики за реализиране на някои общи цели. ОМК допринася за координацията на социалните политики, по-специално в рамките на обновената Лисабонска стратегия. |
| --- | --- |

2.2

Освен това, социалното приобщаване и борбата срещу бедността са неразделна част от целите на Европейския съюз в областта на растежа и заетостта. Координацията на националните политики по въпросите на защитата и социалното приобщаване се реализира чрез процес на обмен и учене, известен под името „Отворен метод на координация“ (ОМК), който се прилага в сферите на компетентност на държавите-членки с цел сближаване между националните политики за реализиране на някои общи цели. ОМК допринася за координацията на социалните политики, по-специално в рамките на обновената Лисабонска стратегия.

| 2.3 | От друга страна, образованието и обучението са ключови фактори за подобряване на икономическото развитие и социалното сближаване на нашите общества. Непостигнатите цели за намаляване на равнищата на бедност и последиците по отношение на възможната социална изолация в резултат на настоящата икономическа криза засилват интереса към търсене на инструменти, позволяващи да бъде постигнат напредък по целта за активно приобщаване. |
| --- | --- |

2.3

От друга страна, образованието и обучението са ключови фактори за подобряване на икономическото развитие и социалното сближаване на нашите общества. Непостигнатите цели за намаляване на равнищата на бедност и последиците по отношение на възможната социална изолация в резултат на настоящата икономическа криза засилват интереса към търсене на инструменти, позволяващи да бъде постигнат напредък по целта за активно приобщаване.

| 2.4 | Първият от приоритетите на ЕС за стратегията „ЕС 2020“ (4) е „Създаване на стойност чрез основаване на растежа върху знанието“. Признава се също така, че знанието е двигател на устойчивия растеж и именно образованието, научните изследвания, иновациите и творчеството са областите, които оказват влияние. В същата насока са и заключенията от срещата на високо равнище за трудовата заетост, която се проведе в Прага през май 2009 г.. Предвид настоящата икономическа криза, която оказа голямо въздействие върху работниците и предприятията, по-специално МСП, и като се има предвид, че безработицата достигна невиждани равнища от близо 20,2 %, с големи различия между страните от ЕС, е необходимо да се предприемат по-интензивни мерки, особено в областта на образователната политика, за създаване на работни места и повече равенство между европейците. |
| --- | --- |

2.4

Първият от приоритетите на ЕС за стратегията „ЕС 2020“ (4) е „Създаване на стойност чрез основаване на растежа върху знанието“. Признава се също така, че знанието е двигател на устойчивия растеж и именно образованието, научните изследвания, иновациите и творчеството са областите, които оказват влияние. В същата насока са и заключенията от срещата на високо равнище за трудовата заетост, която се проведе в Прага през май 2009 г.. Предвид настоящата икономическа криза, която оказа голямо въздействие върху работниците и предприятията, по-специално МСП, и като се има предвид, че безработицата достигна невиждани равнища от близо 20,2 %, с големи различия между страните от ЕС, е необходимо да се предприемат по-интензивни мерки, особено в областта на образователната политика, за създаване на работни места и повече равенство между европейците.

| 2.5 | Държавното образование, което е един от основните двигатели на равенството, днес се сблъсква с нови и многобройни предизвикателства в свят, който става все по-глобализиран, но и по-неравнопоставен, разделен и асиметричен. Образователната и социалната интеграция на всички ученици е приоритет за публичните власти и за международните или регионалните организации. Образованието за приобщаване е подход, основан на потребностите за учене на всички деца, младежи и възрастни, и по-специално на онези групи, които са най-засегнати от дискриминация, маргинализация, бедност или социална изолация. |
| --- | --- |

2.5

Държавното образование, което е един от основните двигатели на равенството, днес се сблъсква с нови и многобройни предизвикателства в свят, който става все по-глобализиран, но и по-неравнопоставен, разделен и асиметричен. Образователната и социалната интеграция на всички ученици е приоритет за публичните власти и за международните или регионалните организации. Образованието за приобщаване е подход, основан на потребностите за учене на всички деца, младежи и възрастни, и по-специално на онези групи, които са най-засегнати от дискриминация, маргинализация, бедност или социална изолация.

| 2.6 | Образованието и обучението могат да бъдат ефективни средства в борбата срещу бедността и социалната изолация. Младежите с по-малко възможности в обществото се сблъскват със специфични трудности, свързани с принадлежността им към среда с неблагоприятни условия в образователен, социално-икономически или географски план, или поради факта, че имат някакво увреждане. |
| --- | --- |

2.6

Образованието и обучението могат да бъдат ефективни средства в борбата срещу бедността и социалната изолация. Младежите с по-малко възможности в обществото се сблъскват със специфични трудности, свързани с принадлежността им към среда с неблагоприятни условия в образователен, социално-икономически или географски план, или поради факта, че имат някакво увреждане.

| 2.7 | Според ръководните принципи на Юнеско за приобщаващо образование то се счита за процес, предназначен да отчита многообразните потребностите на всички учащи и да им отговаря с нарастващо участие в ученето, културата и ценностите на общността, с цел да се намали социалната изолация и бедността. Образованието за приобщаване изисква промяна на съдържанието, подходите, структурите и образователните стратегии, последващо развитие на системите за обучение на преподаватели, отпускане на повече средства с визия, която включва всички учащи, и с твърдата убеденост, че отговорността на общообразователната система е образованието да достигне до всички. Приобщаващото образование има за цел да предложи подходящ отговор на многообразните образователни нужди на социалните групи и може да се постигне в рамките на формалното и неформалното образование. |
| --- | --- |

2.7

Според ръководните принципи на Юнеско за приобщаващо образование то се счита за процес, предназначен да отчита многообразните потребностите на всички учащи и да им отговаря с нарастващо участие в ученето, културата и ценностите на общността, с цел да се намали социалната изолация и бедността. Образованието за приобщаване изисква промяна на съдържанието, подходите, структурите и образователните стратегии, последващо развитие на системите за обучение на преподаватели, отпускане на повече средства с визия, която включва всички учащи, и с твърдата убеденост, че отговорността на общообразователната система е образованието да достигне до всички. Приобщаващото образование има за цел да предложи подходящ отговор на многообразните образователни нужди на социалните групи и може да се постигне в рамките на формалното и неформалното образование.

| 2.8 | Приобщаващото образование съвсем не е маловажен въпрос, отнасящ се единствено до начина, по който да бъдат интегрирани определени учащи в общообразователната система, нито насочен единствено към най-бедните; неговият подход предполага постепенно развитие на образователните системи и други учебни среди, за да се приспособят към многообразието на учащите, превръщайки се в мощно средство в борбата с бедността. То трябва да позволи както на преподавателите, така и на учащите да свикнат с многообразието и да го възприемат не като проблем, а като предизвикателство и възможност за обогатяване в учебната среда. |
| --- | --- |

2.8

Приобщаващото образование съвсем не е маловажен въпрос, отнасящ се единствено до начина, по който да бъдат интегрирани определени учащи в общообразователната система, нито насочен единствено към най-бедните; неговият подход предполага постепенно развитие на образователните системи и други учебни среди, за да се приспособят към многообразието на учащите, превръщайки се в мощно средство в борбата с бедността. То трябва да позволи както на преподавателите, така и на учащите да свикнат с многообразието и да го възприемат не като проблем, а като предизвикателство и възможност за обогатяване в учебната среда.

| 2.9 | Появата на масова безработица отново води до бедност. Световната икономическа криза в момента (5) е само печално потвърждение на тази ситуация. Настоящата бедност не се характеризира единствено с наличието на недостатъчни доходи; тя може да се прояви под формата на ограничен достъп или липса на достъп до здравеопазване и образование, опасни условия на труд, устойчива дискриминация и предразсъдъци, както и социална изолация. Само наличието на работа, ако не е качествена, вече не осигурява защита срещу бедността. А крайната бедност е по-разпространена сред жените, отколкото сред мъжете: в 17 от държавите-членки на Европейския съюз рискът от крайна бедност е значително по-висок за жените. Семействата с един родител, в които главата на семейството е жена, са изложени на по-голям риск от изпадане в бедност. В свят, в който 60 % от населението живеят с едва 6 % от световните доходи, 50 % живеят само с 2 долара на ден, а над един милиард души имат доходи под един долар на ден, Европа не може да се превърне в крепост и да не обръща внимание на средата, в която живее. |
| --- | --- |

2.9

Появата на масова безработица отново води до бедност. Световната икономическа криза в момента (5) е само печално потвърждение на тази ситуация. Настоящата бедност не се характеризира единствено с наличието на недостатъчни доходи; тя може да се прояви под формата на ограничен достъп или липса на достъп до здравеопазване и образование, опасни условия на труд, устойчива дискриминация и предразсъдъци, както и социална изолация. Само наличието на работа, ако не е качествена, вече не осигурява защита срещу бедността. А крайната бедност е по-разпространена сред жените, отколкото сред мъжете: в 17 от държавите-членки на Европейския съюз рискът от крайна бедност е значително по-висок за жените. Семействата с един родител, в които главата на семейството е жена, са изложени на по-голям риск от изпадане в бедност. В свят, в който 60 % от населението живеят с едва 6 % от световните доходи, 50 % живеят само с 2 долара на ден, а над един милиард души имат доходи под един долар на ден, Европа не може да се превърне в крепост и да не обръща внимание на средата, в която живее.

| 2.10 | Нарастващите проявления на градската бедност, преселването на населението от селските към индустриалните райони и масовата имиграция са предизвикателство за социалните политики на региона. По данни на Евростат от 2009 г., 16 % от населението в Европа живее под прага на бедността, а един от всеки десет европейци живее в домакинство, в което нито един от членовете на семейството не работи. В отделни държави-членки децата са по-изложени на риск от бедност, отколкото останалата част от населението, и изчисленията сочат, че 19 % от тях (което се равнява на 19 милиона деца) са застрашени. Необходимо е да се потърси изход от затворения кръг, който вкарва толкова много хора в капана на бедността, чрез създаването на стабилна и сигурна образователна среда, способна да гарантира на всички учащи пълноценното упражняване на основните им права, развитието на техните умения и бъдещи възможности. |
| --- | --- |

2.10

Нарастващите проявления на градската бедност, преселването на населението от селските към индустриалните райони и масовата имиграция са предизвикателство за социалните политики на региона. По данни на Евростат от 2009 г., 16 % от населението в Европа живее под прага на бедността, а един от всеки десет европейци живее в домакинство, в което нито един от членовете на семейството не работи. В отделни държави-членки децата са по-изложени на риск от бедност, отколкото останалата част от населението, и изчисленията сочат, че 19 % от тях (което се равнява на 19 милиона деца) са застрашени. Необходимо е да се потърси изход от затворения кръг, който вкарва толкова много хора в капана на бедността, чрез създаването на стабилна и сигурна образователна среда, способна да гарантира на всички учащи пълноценното упражняване на основните им права, развитието на техните умения и бъдещи възможности.

3.   Общи бележки

| 3.1 | Борбата с бедността представлява основен елемент на политиките за приобщаване и заетост на ЕС и на държавите-членки. Борбата с бедността, която в отминали години се считаше за политика за подпомагане, се превърна в борба с изолацията. Не става дума единствено за опазване на обществото от страшните последици на бедността, а за гарантиране на човешките права на засегнатите от нея лица. През 2007 г., когато беше взето решение 2010 г. да бъде обявена за година на „борбата с бедността и социалното изключване“, Европейският парламент и Съветът посочиха, че „понастоящем 78 милиона души са изложени на риск от бедност в ЕС и тази цифра продължава да нараства. Тъй като тази ситуация е в пълно противоречие с основните общи ценности на Съюза, са необходими мерки, в които да се включат както ЕС, така и неговите държави-членки.“ |
| --- | --- |

3.1

Борбата с бедността представлява основен елемент на политиките за приобщаване и заетост на ЕС и на държавите-членки. Борбата с бедността, която в отминали години се считаше за политика за подпомагане, се превърна в борба с изолацията. Не става дума единствено за опазване на обществото от страшните последици на бедността, а за гарантиране на човешките права на засегнатите от нея лица. През 2007 г., когато беше взето решение 2010 г. да бъде обявена за година на „борбата с бедността и социалното изключване“, Европейският парламент и Съветът посочиха, че „понастоящем 78 милиона души са изложени на риск от бедност в ЕС и тази цифра продължава да нараства. Тъй като тази ситуация е в пълно противоречие с основните общи ценности на Съюза, са необходими мерки, в които да се включат както ЕС, така и неговите държави-членки.“

| 3.2 | От друга страна, през 2000 г. държавите-членки на ООН приеха Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР), насочени специално към намаляване наполовина на крайната бедност. Тези осем цели трябва да бъдат постигнати до 2015 г. Признава се, обаче, че в настоящия икономически климат ще бъде много трудно да се гарантира постигане на всички цели в предвидените срокове. ЕС реши да посвети 2010 година на борбата с бедността и социалното изключване с цел да активизира усилията си за постигане на тези цели. |
| --- | --- |

3.2

От друга страна, през 2000 г. държавите-членки на ООН приеха Целите на хилядолетието за развитие (ЦХР), насочени специално към намаляване наполовина на крайната бедност. Тези осем цели трябва да бъдат постигнати до 2015 г. Признава се, обаче, че в настоящия икономически климат ще бъде много трудно да се гарантира постигане на всички цели в предвидените срокове. ЕС реши да посвети 2010 година на борбата с бедността и социалното изключване с цел да активизира усилията си за постигане на тези цели.

| 3.3 | ЕИСК неколкократно е заявявал, че обществото на знанието е един от най-важните инструменти за постигане на пълноценна интеграция на всички граждани, а не само на елита, и по-специално едно от средствата за постигане на целите, поставени на срещата на високо равнище в Лисабон. |
| --- | --- |

3.3

ЕИСК неколкократно е заявявал, че обществото на знанието е един от най-важните инструменти за постигане на пълноценна интеграция на всички граждани, а не само на елита, и по-специално едно от средствата за постигане на целите, поставени на срещата на високо равнище в Лисабон.

| 3.4 | Неотдавна ЕИСК посочи (6), че именно лицата с по-ниско ниво на образование са изложени на по-голям риск от изолация и че правото на образование трябва да им даде възможности за по-високо качество на живот и по-добър достъп до пазара на труда. Трябва да се отчита и фактът, че икономическите, социалните и технологичните промени изискват актуализиране на съдържанието на образователните програми, преди всичко с оглед да се отговори на потребностите на пазара на труда. В този смисъл ЕИСК предлага промяна в училищната и университетската учебна програма, така че те да могат да се допълват с програми за професионална квалификация, които да улеснят навлизането на пазара на труда (7) на лицата, които напускат преждевременно училище. Целта е да бъдат предотвратени и поправени щетите, предизвикани от социалната изолация. |
| --- | --- |

3.4

Неотдавна ЕИСК посочи (6), че именно лицата с по-ниско ниво на образование са изложени на по-голям риск от изолация и че правото на образование трябва да им даде възможности за по-високо качество на живот и по-добър достъп до пазара на труда. Трябва да се отчита и фактът, че икономическите, социалните и технологичните промени изискват актуализиране на съдържанието на образователните програми, преди всичко с оглед да се отговори на потребностите на пазара на труда. В този смисъл ЕИСК предлага промяна в училищната и университетската учебна програма, така че те да могат да се допълват с програми за професионална квалификация, които да улеснят навлизането на пазара на труда (7) на лицата, които напускат преждевременно училище. Целта е да бъдат предотвратени и поправени щетите, предизвикани от социалната изолация.

| 3.5 | ЕИСК (8) прие и становище, в което приветства съобщението на Комисията „Нови умения за нови работни места“ и сред заключенията в него следва да се изтъкне искането за „повишаване на квалификацията на всички равнища [като] необходимо условие не само за съживяването на икономиката в краткосрочен план, но и за развитието в дългосрочен план, за повишаването на производителността, за конкурентоспособността и заетостта в ЕС, за гарантирането на равните възможности, а също и за социалното сближаване.“ |
| --- | --- |

3.5

ЕИСК (8) прие и становище, в което приветства съобщението на Комисията „Нови умения за нови работни места“ и сред заключенията в него следва да се изтъкне искането за „повишаване на квалификацията на всички равнища [като] необходимо условие не само за съживяването на икономиката в краткосрочен план, но и за развитието в дългосрочен план, за повишаването на производителността, за конкурентоспособността и заетостта в ЕС, за гарантирането на равните възможности, а също и за социалното сближаване.“

| 3.6 | Във всички случаи възниква един неизбежен въпрос и той е да се уточни основополагащата концепция на образованието за приобщаване, като се има предвид, че освен стратегия, то е и процес, който налага преразглеждане не само на образователните политики, но и на политиките, свързани със заетостта, предоставянето на качествени публични услуги, вниманието към многообразието на лицата, които следва да получат образование (мъже и жени, деца, младежи и възрастни лица, мигранти, безработни, лица с увреждания или заразени с ХИВ/СПИН и т.н.). В крайна сметка образованието за приобщаване има за крайна цел премахването на изолацията във всичките ѝ форми, било то в резултат на отрицателни нагласи или незачитане на стойността на многообразието. Образованието за приобщаване може да се развива в различна среда, формална и неформална, в семейството и в общността, и не бива цялата тежест да пада върху училището. |
| --- | --- |

3.6

Във всички случаи възниква един неизбежен въпрос и той е да се уточни основополагащата концепция на образованието за приобщаване, като се има предвид, че освен стратегия, то е и процес, който налага преразглеждане не само на образователните политики, но и на политиките, свързани със заетостта, предоставянето на качествени публични услуги, вниманието към многообразието на лицата, които следва да получат образование (мъже и жени, деца, младежи и възрастни лица, мигранти, безработни, лица с увреждания или заразени с ХИВ/СПИН и т.н.). В крайна сметка образованието за приобщаване има за крайна цел премахването на изолацията във всичките ѝ форми, било то в резултат на отрицателни нагласи или незачитане на стойността на многообразието. Образованието за приобщаване може да се развива в различна среда, формална и неформална, в семейството и в общността, и не бива цялата тежест да пада върху училището.

| 3.7 | Много често програмите за неформално образование се основават на педагогически форми и работни методи, които не са йерархически и се основават на участието. Тези програми са тясно свързани с организациите на гражданското общество и се управляват от тях. Поради своята същност и благодарение на своя метод „отдолу-нагоре“ неформалното образование изпълни ролята си на ефективен инструмент за борба с бедността и социалното изключване. Ето защо ЕИСК подчертава, че неформалното образование може да играе значителна роля и за прилагането на стратегията „ЕС 2020“. |
| --- | --- |

3.7

Много често програмите за неформално образование се основават на педагогически форми и работни методи, които не са йерархически и се основават на участието. Тези програми са тясно свързани с организациите на гражданското общество и се управляват от тях. Поради своята същност и благодарение на своя метод „отдолу-нагоре“ неформалното образование изпълни ролята си на ефективен инструмент за борба с бедността и социалното изключване. Ето защо ЕИСК подчертава, че неформалното образование може да играе значителна роля и за прилагането на стратегията „ЕС 2020“.

| 3.8 | Успехът на ученето през целия живот се утвръждава от неформалното образование, което допълва и подпомага формалното образование. Тази връзка може, например, да играе важна роля за повишаване на привлекателността на ученето за младите хора, за да се води борба с отпадането от училище чрез въвеждане на нови методи, улесняване на прехода между формалното и неформалното образование и признаване на умения (9); |
| --- | --- |

3.8

Успехът на ученето през целия живот се утвръждава от неформалното образование, което допълва и подпомага формалното образование. Тази връзка може, например, да играе важна роля за повишаване на привлекателността на ученето за младите хора, за да се води борба с отпадането от училище чрез въвеждане на нови методи, улесняване на прехода между формалното и неформалното образование и признаване на умения (9);

| 3.9 | ОИСР обърна специално внимание на неформалното образование с различни проучвания и проекти (10). Все още няма постигнато всеобщо съгласие по въпроса доколко и как да бъдат признати знанията, придобити чрез „не-формалното“ (non formelle) и още по-малко чрез „неформалното“ (informelle) образование. Това предполага, наред с други аспекти, признаване на способността на други заинтересовани страни, като например организациите на гражданското общество, да преподават извън формалната образователна система и създаване на норми за оценяване на придобитите по този начин умения. Признаването на придобитите умения и способности се развива чрез стратегии за образование през целия живот в различни държави-членки. В някои се проучват процедури за признаване на посочените умения и способности от правна гледна точка посредством съществуващите национални квалификационни рамки, което дава възможност за навлизане на пазара на труда. ЕИСК счита за уместно ЕС да анализира състоянието в тази област на национално равнище и препоръчва да се обменят полезни практики и примери между държавите-членки. |
| --- | --- |

3.9

ОИСР обърна специално внимание на неформалното образование с различни проучвания и проекти (10). Все още няма постигнато всеобщо съгласие по въпроса доколко и как да бъдат признати знанията, придобити чрез „не-формалното“ (non formelle) и още по-малко чрез „неформалното“ (informelle) образование. Това предполага, наред с други аспекти, признаване на способността на други заинтересовани страни, като например организациите на гражданското общество, да преподават извън формалната образователна система и създаване на норми за оценяване на придобитите по този начин умения. Признаването на придобитите умения и способности се развива чрез стратегии за образование през целия живот в различни държави-членки. В някои се проучват процедури за признаване на посочените умения и способности от правна гледна точка посредством съществуващите национални квалификационни рамки, което дава възможност за навлизане на пазара на труда. ЕИСК счита за уместно ЕС да анализира състоянието в тази област на национално равнище и препоръчва да се обменят полезни практики и примери между държавите-членки.

| 3.10 | Друг важен риск, който следва да се избягва, е образователните стратегии за приобщаване да бъдат отворени единствено за бедните, имигрантите, тези, които са напуснали образователната система по някаква причина. Това би довело до изолация, вместо да интегрира и да приобщава участниците. Една от възможните алтернативи е вратата на тези системи да се остави отворена за други групи, които могат да имат нужда от тях (11). От друга страна, неформалното образование не е заместител на формалното, но като се признае стойността на придобитите по този начин знания, то го допълва, тъй като бенефициерите на тези мерки могат да се интегрират, ако желаят и ако им е необходимо, в системата на формалното образование. |
| --- | --- |

3.10

Друг важен риск, който следва да се избягва, е образователните стратегии за приобщаване да бъдат отворени единствено за бедните, имигрантите, тези, които са напуснали образователната система по някаква причина. Това би довело до изолация, вместо да интегрира и да приобщава участниците. Една от възможните алтернативи е вратата на тези системи да се остави отворена за други групи, които могат да имат нужда от тях (11). От друга страна, неформалното образование не е заместител на формалното, но като се признае стойността на придобитите по този начин знания, то го допълва, тъй като бенефициерите на тези мерки могат да се интегрират, ако желаят и ако им е необходимо, в системата на формалното образование.

| 3.11 | ЕИСК счита за изключително важно всички изолирани лица да имат достъп до образование, което в по-голямата си част е държавно (12), качествено, дава им достъп до пазара на труда и им позволява да полагат достоен и добре платен труд. Не по-малко важно е това образование да предава основните ценности на гражданството, на реалната равнопоставеност между мъжете и жените, на активното демократично участие. ЕИСК призовава към образование, което допринася за личностното и общественото развитие, а не се разглежда единствено в утилитарен аспект като предаване на способности и умения. Образование, чийто краен резултат са отворени хора с критично мислене и способни да участват активно в общества, характеризиращи се с все по-голяма социална справедливост и политическа зрялост. |
| --- | --- |

3.11

ЕИСК счита за изключително важно всички изолирани лица да имат достъп до образование, което в по-голямата си част е държавно (12), качествено, дава им достъп до пазара на труда и им позволява да полагат достоен и добре платен труд. Не по-малко важно е това образование да предава основните ценности на гражданството, на реалната равнопоставеност между мъжете и жените, на активното демократично участие. ЕИСК призовава към образование, което допринася за личностното и общественото развитие, а не се разглежда единствено в утилитарен аспект като предаване на способности и умения. Образование, чийто краен резултат са отворени хора с критично мислене и способни да участват активно в общества, характеризиращи се с все по-голяма социална справедливост и политическа зрялост.

| 3.12 | ЕИСК счита, че насърчаването на приобщаването в образованието води до усъвършенстване на способностите за критичен анализ и допринася за подобряване на образователната и социалната среда на учащите в отговор на новите потребности на пазара на труда и на обществото. В крайна сметка, обвързването на образованието със социалното приобщаване предполага свързването му с целите за развитие на обществото и териториалните единици, в които се предоставя. По този начин образованието ще послужи като инструмент за постепенно изкореняване на бедността. |
| --- | --- |

3.12

ЕИСК счита, че насърчаването на приобщаването в образованието води до усъвършенстване на способностите за критичен анализ и допринася за подобряване на образователната и социалната среда на учащите в отговор на новите потребности на пазара на труда и на обществото. В крайна сметка, обвързването на образованието със социалното приобщаване предполага свързването му с целите за развитие на обществото и териториалните единици, в които се предоставя. По този начин образованието ще послужи като инструмент за постепенно изкореняване на бедността.

| 3.13 | В обобщение причините, поради които следва да се избере приобщаващо образование, са следните:






  — | образователни: изискването образователната система да достига до всички („целта за образование за всички до 2015 г.“) предполага отвореност на тази система за многообразието от лица, които следва да получат образование; |
| --- | --- | --- |

3.13

В обобщение причините, поради които следва да се избере приобщаващо образование, са следните:

—

образователни: изискването образователната система да достига до всички („целта за образование за всички до 2015 г.“) предполага отвореност на тази система за многообразието от лица, които следва да получат образование;

| — | социални: образованието може и трябва да допринесе за промяна на манталитета, като подпомага изграждането на общества без дискриминация и предразсъдъци, в които всички жители могат да упражняват основните си права; |
| --- | --- |

—

социални: образованието може и трябва да допринесе за промяна на манталитета, като подпомага изграждането на общества без дискриминация и предразсъдъци, в които всички жители могат да упражняват основните си права;

| — | икономически: приобщаващото образование ще допринесе за повишаване на действителната конкурентоспособност на обществата в контекста на новите икономически предизвикателства. Конкурентоспособност, основаваща се на знания и умения, а не на нелоялна конкуренция. Приобщаването и качеството взаимно се укрепват. |
| --- | --- |

—

икономически: приобщаващото образование ще допринесе за повишаване на действителната конкурентоспособност на обществата в контекста на новите икономически предизвикателства. Конкурентоспособност, основаваща се на знания и умения, а не на нелоялна конкуренция. Приобщаването и качеството взаимно се укрепват.

4.   Специфични цели

| 4.1 | Европейската година на борбата с бедността има четири специфични цели:
  —   признаване: следва да се признае правото на хората, засегнати от бедността и в социална изолация, да живеят с достойнство и да участват пълноценно в обществото;
  —   съпричастност: годината ще си постави за цел и да засили съпричастността на обществото към политиката и действията, насочени към социално приобщаване, като се подчертава отговорността на всеки един за преодоляване на бедността и маргинализирането;
  —   сближаване: ще се стреми да подкрепя развитието на едно по-сплотено общество чрез повишаване на общественото съзнание за всеобщата полза от общество, в което бедността е ликвидирана и никой не е осъден да живее в изолация;
  —   ангажираност: накрая, годината ще има за цел потвърждаване на сериозния политически ангажимент на ЕС за борба с бедността и социалната изолация и насърчаването му на всички равнища на управление. |
| --- | --- |

4.1

Европейската година на борбата с бедността има четири специфични цели:

—   признаване: следва да се признае правото на хората, засегнати от бедността и в социална изолация, да живеят с достойнство и да участват пълноценно в обществото;

—   съпричастност: годината ще си постави за цел и да засили съпричастността на обществото към политиката и действията, насочени към социално приобщаване, като се подчертава отговорността на всеки един за преодоляване на бедността и маргинализирането;

—   сближаване: ще се стреми да подкрепя развитието на едно по-сплотено общество чрез повишаване на общественото съзнание за всеобщата полза от общество, в което бедността е ликвидирана и никой не е осъден да живее в изолация;

—   ангажираност: накрая, годината ще има за цел потвърждаване на сериозния политически ангажимент на ЕС за борба с бедността и социалната изолация и насърчаването му на всички равнища на управление.

| 4.2 | Европейската година следва да бъде фокусирана върху следните теми:






  а) | детска бедност и предаване на бедността от едно поколение на друго; |
| --- | --- | --- |

4.2

Европейската година следва да бъде фокусирана върху следните теми:

а)

детска бедност и предаване на бедността от едно поколение на друго;

| б) | интегриращ пазар на труда; |
| --- | --- |

б)

интегриращ пазар на труда;

| в) | липса на достъп до образование и обучение; |
| --- | --- |

в)

липса на достъп до образование и обучение;

| г) | връзка между пола и бедността; |
| --- | --- |

г)

връзка между пола и бедността;

| д) | достъп до основни услуги; |
| --- | --- |

д)

достъп до основни услуги;

| е) | преодоляване на дискриминацията и насърчаване на интеграцията на имигрантите, социалното приобщаване и интеграцията на трудовия пазар на етническите малцинства; |
| --- | --- |

е)

преодоляване на дискриминацията и насърчаване на интеграцията на имигрантите, социалното приобщаване и интеграцията на трудовия пазар на етническите малцинства;

| ж) | удовлетворяване на потребностите на хората с увреждания и на други групи в неравностойно положение. |
| --- | --- |

ж)

удовлетворяване на потребностите на хората с увреждания и на други групи в неравностойно положение.

| 4.3 | Следователно 2010 г. е уникална възможност за Европа да бъдат осведомени и мобилизирани много широки и многообразни обществени слоеве по темата за борбата с бедността и ролята, която може да играе образованието, с цел да се върви към премахване на бедността. Подобна амбиция може да се осъществи, единствено ако бъде отправено силно и ясно послание, а не разнопосочни и неясни призиви. Поради това ЕИСК предлага дейностите да се съсредоточат около една централна ос: „Образование за приобщаване: мощен инструмент в борбата с бедността. За Европа без социална изолация.“ |
| --- | --- |

4.3

Следователно 2010 г. е уникална възможност за Европа да бъдат осведомени и мобилизирани много широки и многообразни обществени слоеве по темата за борбата с бедността и ролята, която може да играе образованието, с цел да се върви към премахване на бедността. Подобна амбиция може да се осъществи, единствено ако бъде отправено силно и ясно послание, а не разнопосочни и неясни призиви. Поради това ЕИСК предлага дейностите да се съсредоточат около една централна ос: „Образование за приобщаване: мощен инструмент в борбата с бедността. За Европа без социална изолация.“

| 4.4 | Испанското правителство пое председателството на Европейския съюз през първото шестмесечие на 2010 г. През последните години Испания демонстрира специален интерес към темата за борбата с бедността, премахването на социалната изолация и приобщаващото образование. Тя пое председателството в началото на Европейската година, посветена на тази задача. Официалното обявяване се състоя в Мадрид на 21 януари 2010 г., а в края на юни ще се проведе редовният Европейски съвет, на който Испания ще отстъпи ротационното председателство на Белгия. Интересът и поетият от Испания ангажимент на тема „Образование за всички“ изглеждат отлична възможност за развитие на цяла поредица дейности, насочени към това настоящата година да остави трайни следи под формата на политически решения, които ни приближават към желаната цел – премахването на бедността и социалната изолация. |
| --- | --- |

4.4

Испанското правителство пое председателството на Европейския съюз през първото шестмесечие на 2010 г. През последните години Испания демонстрира специален интерес към темата за борбата с бедността, премахването на социалната изолация и приобщаващото образование. Тя пое председателството в началото на Европейската година, посветена на тази задача. Официалното обявяване се състоя в Мадрид на 21 януари 2010 г., а в края на юни ще се проведе редовният Европейски съвет, на който Испания ще отстъпи ротационното председателство на Белгия. Интересът и поетият от Испания ангажимент на тема „Образование за всички“ изглеждат отлична възможност за развитие на цяла поредица дейности, насочени към това настоящата година да остави трайни следи под формата на политически решения, които ни приближават към желаната цел – премахването на бедността и социалната изолация.

Брюксел, 28 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Вж. Насоките на ЮНЕСКО относно политиките за приобщаване в образованието, Париж 2009 г.

1

(2)  Европейска харта на основните права (2000 г.). Следва да се спомене и ратифицирането от европейските страни на всички международни договори, свързани с правата на човека и по-специално Международната конвенция за правата на детето (1989 г.), Международния пакт за икономически, социални и културни права и Международния пакт за граждански и политически права (1966 г.).

2

(3)  ОВ C 224, 30.8.2008 г., стр. 106.

3

(4)  COM(2009) 647 окончателен от 24.11.2009 г. Работен документ на Комисията – Консултация относно бъдещата стратегия „ЕС 2020“.

4

(5)  Key Data on Education in Europe („Основни данни за образованието в Европа“) (Доклад от 2009 г. на Европейската комисия относно образованието в Европа), http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/key_data_series/105EN.pdf

5

(6)  ОВ C 128 от 18.5.2010 г., стр. 10.

6

(7)  ОВ C 256 от 27.10.2007 г., стр. 93.

7

(8)  ОВ C 128 от 18.5.2010 г., стр. 74.

8

(9)  ОВ C 151 от 17.6.2008 г., стр. 45. и ОВ C 318 от 23.12.2009 г., стр. 113.

9

(10)  Например, „Recognition of non-formal and informal learning in OECD countries: A very good idea in jeopardy?“ („Признаване на неформалното и самостоятелното учене в страните от ОИСР: много добра идея в опасност?“), Lifelong Learning in Europe („Ученето през целия живот в Европа“), Patrick Werquin, Париж, 2008 г.

10

(11)  ОИСР, Beyond Rhetoric: Adult learning policies and practices. („Не само на думи: политики и практики за обучение на възрастни“). Париж, 2003 г. и Promoting Adult learning („Насърчаване на обучението на възрастни“), Париж, 2005 г.

11

(12)  Вж. Насоките на Юнеско относно политиките за приобщаване в образованието, Париж 2009 г.

12

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на Европейския икономически и социален комитет

Следните изменения, получили поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени по време на разискванията:

Създава се нов параграф 1.5:

„“

Резултати от гласуването:

Резултати от гласуването:

| „За“ | : | 44 |
| --- | --- | --- |
| „Против“ | : | 61 |
| „Въздържали се“ | : | 14 |

„За“

:

44

„Против“

:

61

„Въздържали се“

:

14

Създава се нов параграф 3.7:

Създава се нов параграф 3.7:

„ Много често неформалното образование се основава на педагогически форми и работни методи, които не са йерархически и се основават на участието. Също така то е тясно свързано с организациите на гражданското общество и се осигурява от тях. Чрез своята същност и използвания метод „отдолу-нагоре“ неформалното образование се използва като ефективен инструмент за борба с бедността и социалното изключване. Ето защо ЕИСК подчертава, че неформалното образование може да играе значителна роля включително за прилагането на стратегията „ЕС 2020“.“

Резултати от гласуването:

Резултати от гласуването:

| „За“ | : | 37 |
| --- | --- | --- |
| „Против“ | : | 73 |
| „Въздържали се“ | : | 10 |

„За“

:

37

„Против“

:

73

„Въздържали се“

:

10

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/24

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Достъп на потребителите и семействата до кредитиране — злоупотреби“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 18/05

Докладчик: г-н CAMPLI

На 16 юли 2009 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Достъп на потребителите и семействата до кредитиране – злоупотреби“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 30 март 2010 г.

На 462-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 28 април 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 75 гласа „за“, 1 глас „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че създаването на единна, прозрачна и цялостна регулаторна рамка в областта на достъпа до кредитиране е от стратегическо значение.

1.2   ЕИСК отправя искане към Европейската комисия да проучи най-добрия начин за елиминиране на пропуските в настоящата регулаторна рамка, по-специално по отношение на предлаганите кредитни продукти, заблуждаващите рекламни практики, прозрачността на условията, кредитните посредници, асиметричната информация и финансовото ограмотяване на заинтересованите страни.

1.3   ЕИСК приканва държавите-членки да създадат Надзорен орган за нелоялните търговски практики, който да разполага с конкретни правомощия в областта на кредитирането.

1.4   Комитетът препоръчва Европейската система за бързо предупреждение (RAPEX) да обхване пускането на „токсични“ финансови и кредитни продукти на европейския финансов и кредитен пазар.

1.5   ЕИСК приканва Европейската комисия и държавите-членки да анализират по-задълбочено незаконните и/или криминални практики в областта на кредитирането, по-специално с оглед на грабителските и лихварските практики, както и на конкретните инициативи в рамките на европейското пространство на правосъдие.

1.6   ЕИСК препоръчва изготвянето на специфично европейско законодателство, включващо различните видове кредитни посредници и определящо следните техни аспекти: определения, изисквания и задължения за поведение, независимо от пуснатия продукт и от това дали кредитирането се развива като основна или като спомагателна дейност.

1.7   ЕИСК препоръчва създаването на специфично законодателство за надзор на дейностите, практиките и поведението на тези, които извършват посредническа дейност в допълнение към други дейности от различно естество, например дистрибуторите.

1.8   ЕИСК отправя искане изискванията за регистрация на различните финансови и кредитни посредници в европейска мрежа на националните регистри да бъдат определени въз основа на европейски оперативни стандарти за професионализъм, спазване на правилата за пруденциален надзор и етичност, включително общностни правила за отстраняване на субекти, които имат вредно за потребителите поведение и които извършват злоупотреби или незаконни действия.

1.9   Комитетът счита, че е важно да се проучи възможността финансовите и кредитните продукти да бъдат включени, със съответното изменение и адаптиране, в обхвата на общностните разпоредби относно отговорността, предвидени в Директива 85/374/ЕИО и нейните изменения.

1.10   ЕИСК препоръчва въвеждането на подходящи гами от „сертифицирани“ или „стандартизирани“ кредитни продукти на европейския пазар, в допълнение към вече съществуващото предлагане, с цел да се насърчава по-голямата прозрачност и лоялната конкуренция както между практиките, така и между продуктите, при предлагането на потребителски кредити.

1.11   ЕИСК счита, че е изключително важно провеждането на европейска информационна и образователна кампания, насочена към потребителите, техните сдружения и обслужващите ги специалисти, относно придобитите от потребителите права в областта на кредитирането и финансовите услуги, а така също и укрепването на европейските мрежи за съдебно и извънсъдебно разрешаване на споровете (алтернативно разрешаване на спорове - ADR) (1).

1.12   ЕИСК счита, че е важно в сътрудничество с властите да бъдат създадени и популяризирани мрежи на гражданското общество за изучаване на ситуации на социално изключване и бедност вследствие на кредитиране и свръхзадлъжняване, оказване на помощ и осъществяване на надзор във връзка с тези ситуации.

1.13   По-специално ЕИСК препоръчва въвеждането на общи процедури на европейско равнище за справяне със ситуациите на свръхзадлъжняване, въз основа на които следва да бъдат предприети и публични мерки за подкрепа и/или подпомагане на хората.

1.14   ЕИСК препоръчва Комисията да проведе официално проучване, за да разгледа възможностите и начините за въвеждане на цялостни европейски разпоредби относно лихварството и за да изготви по-задълбочен анализ на общите принципи и основни елементи, които могат да бъдат полезни за фиксирането на европейски диапазон на лихвените проценти, при които дадена ситуация може да се определи като лихварство.

1.15   ЕИСК препоръчва да бъдат въведени общи процедури за насърчаване създаването на национални системи за борба с лихварството, координирани въз основа на европейска правна рамка.

1.16   ЕИСК призовава издаването на кредитни карти да бъде строго регулирано на равнище Общност, с цел да се предотврати грабителското поведение, насърчаващо свръхзадлъжняването, като се въведе задължението титулярът и емитентът на кредитната карта да се договарят за кредитните лимити.

1.17   Законодателството на Общността трябва да гарантира в целия ЕС пълна и прозрачна защита на данните, предоставени от клиента, особено при връзките по интернет.

1.18   Тъй като счита, че информацията и образованието, насочени към потребителите, включително чрез образователни форми и практики, започващи от основното училищно образование, са от стратегическо значение, ЕИСК препоръчва да бъдат насърчавани и подкрепяни инициативите на гражданското общество за предоставяне на прозрачна и разбираема информация.

1.19   Накрая ЕИСК препоръчва да се насрочи по-ранна дата за проверка на ефективността на Директива 2008/48/ЕО (предвидена да се извърши за пръв път до 12 юни 2013 г.) и да се скъсят периодите на проверка от пет на три години.

2.   Въведение

2.1   В условията на световната финансова криза вниманието беше насочено на първо място към това как да бъде възстановена стабилността и ликвидността на финансовите пазари, а след това към това как да бъде укрепена тяхната стабилност и обновена регулаторна им структура, за да бъдат предотвратени в бъдеще нови случаи на неефективност на пазара.

2.2   Въпреки че тази дейност продължава и трябва да стане по-интензивна, ЕИСК е убеден, че понастоящем всички усилия трябва да бъдат посветени на целта за възстановяване на доверието на европейските граждани във финансовата система и тяхното спокойно отношение към различните видове достъп до кредитиране.

2.3   В действителност финансовата криза предизвика последваща икономическа криза, която понастоящем води до значителни загуби на работни места, икономически дейности, лични и семейни доходи.

2.4   В този контекст се наблюдава увеличение на социалното и финансовото изключване и на бедността
   (2).

2.5   Кредитирането е важен инструмент за потребителите и семействата, като им позволява да посрещнат разходите, необходими за един нормален и подреден живот. В този смисъл достъпът до кредитиране на разумни цени е основен инструмент за социалното включване.

2.6   Въпреки това кредитирането не трябва да бъде разглеждано, нито насърчавано като заместител на доходите или допълнителен източник на доходи за потребителите и семействата.

2.7   Най-голямото предизвикателство пред икономическата, данъчната и социалната политика е осигуряването на отговорен достъп до кредитиране, без да се създава ситуация на зависимост.

2.8   За постигането на тази цел е необходима правна рамка, насочена към предотвратяването на безотговорните действия, свързани с отпускане и взимане на заеми, и премахването на всички видове асиметрична информация между заемодатели и потребители.

3.   Предмет на становището

3.1   В настоящото становище се разглеждат злоупотребите при предлагането на кредит, а също и незаконните практики, пред които са изправени потребителите и които допринасят за разпространението на социалното изключване и бедността. Не се разглеждат конкретни въпроси, които са били предмет на други становища на ЕИСК.

3.2   Ето защо целта на становището е да се разгледа настоящата правна рамка, за да се определят съществуващите пропуски, поради които се допускат злоупотреби, а така също и да се предложат евентуални решения на европейските и националните власти. Наред с това в настоящото становище е включен и първоначален преглед на незаконните явления, които засега не попадат в обхвата на тази правна рамка. Това са малко познати явления и справянето с тях е трудно – те граничат със злоупотребите и често пъти са следствие от тях. Накрая становището има за цел да посочи евентуалната роля на гражданското общество в разрешаването на установените проблеми.

3.3   Неотдавна в рамките на едно публично изслушване (3) Комисията заяви: „Финансовата криза показа до какви вреди за потребителите, кредитните институции, финансовата система и икономиката като цяло могат да доведат безотговорни практики на отпускане и вземане на заеми. Решени сме да се поучим от евентуалните грешки, за да гарантираме, че дейностите по отпускане и получаване на заеми се извършват по отговорен начин“ (г-н McCreevy, комисар по вътрешен пазар и услуги). В рамките на същото изслушване Комисията поясни: „Наш дълг е да си отворим очите за порочните механизми, които доведоха до безотговорни действия, свързани с отпускане и вземане на заеми, които нанасят финансови вреди на голям брой наши граждани“ (г-жа М. Кунева, комисар по защита на потребителите).

3.4   Следователно крайната цел на становището е да допринесе и за подобряването на функционирането на единния пазар, като направи оценка на това кои решения могат да бъдат предложени на общностно равнище и кои могат да се изпълняват на национално равнище, но винаги в обща рамка. В действителност ЕИСК счита, че проблемите на наднационално равнище трябва да бъдат решавани на същото равнище, за да се избегне фрагментирането на единния пазар.

4.   Настоящата регулаторна рамка – пропуски и перспективи за действие

4.1   По отношение на договорите за потребителски кредит, основното законодателство на европейско равнище е представено от Директива 2008/48/ЕО (ДПК). Директивата ДПК представлява регулиране чрез пълна хармонизация, т.е. държавите-членки не могат да запазват или въвеждат национални разпоредби, които се различават от тези в директивата, дори ако това би защитило потребителите им в по-голяма степен. В директивата се установява общата рамка на правата на потребителите в областта на потребителските кредити, която обаче не се прилага за ипотечните кредити.

4.2   В допълнение към тази рамка, в Директива 2005/29/ЕО относно нелоялните търговски практики от страна на търговците към потребителите се установява обща рамка за определяне и санкциониране на нелоялните търговски практики. По отношение на „финансовите услуги“ тя представлява регулиране чрез минимална хармонизация, което позволява на държавите-членки да въвеждат по-големи ограничения или по-строги правила за защита на своите потребители.

4.3   По отношение на ипотечните кредити не съществуват европейски разпоредби. Националните разпоредби варират в зависимост от различните култури и вътрешни пазари. Съществува обаче Европейски кодекс за добри практики относно преддоговорната информация, която трябва да бъде предоставяна на потребителите, както и стандартен модул за информация на потребителя (ESIS). Въпреки това този кодекс е само доброволен инструмент, като приложението му е силно ограничено.

4.4   ЕИСК признава, че настоящите правила предоставят редица възможни решения за борба със злоупотребите при отпускането на кредити. Въпреки това все още съществуват важни пропуски, които следва да бъдат отстранени на европейско равнище. Националните и европейските власти също следва да положат още много усилия, включително по отношение на прилагането и на системите за санкциониране.

4.5   Освен това ЕИСК отбелязва, че финансовата криза достигна толкова големи размери включително поради търговския натиск, оказван върху заетите в кредитния и финансовия сектор. Постигането на все по-високи цели по отношение на продажбите, независимо от това дали продуктите отговарят на кредитния профил на потребителя, доведе до разпространение на „токсичните“ продукти както в портфейлите на предприятията, така и в тези на потребителите, а в някои случаи - и на общинските служби.

4.6   ЕИСК счита, че това явление се дължи включително на системите за насърчаване и раздаване на премии на висшите ръководители, чиито възнаграждения в някои случаи нараснаха прекомерно. В действителност се стигна до съотношение 1 към 400 между годишната заплата на изпълнителен директор и тази на служител в една от големите финансови институции. Независимо от всички ангажименти и тържествени обещания от страна на държавните и правителствени ръководители от ЕС, ЕИСК констатира, че все още не са налице ефикасни и конкретни мерки по тези въпроси.

4.7   Преди всичко в настоящата правна рамка по отношение на договорите за кредит не съществува задължението предлагането да се адаптира към нуждите на потребителите. Директива 2008/48/ЕО (член 8) въвежда целесъобразното задължение за оценка на кредитоспособността на потребителя. Член 5, параграф 6 постановява единствено, че за да може потребителят да прецени дали предлаганият кредит е подходящ, кредиторите му дават подходящи пояснения, ако е необходимо - чрез разясняване на преддоговорната информация, съществените характеристики на предлаганите продукти и специфичния ефект, който те могат да окажат върху потребителя. Също така се предоставя възможност на държавите-членки до известна степен да адаптират начина, по който разпоредбата се прилага на практика, но в този член не се съдържат правила за адаптиране на продукта към нуждите.

4.8   Тази липса на правила доведе до злоупотреби, при които предлаганите на потребителя продукти понякога не са адаптирани към нуждите. Подобен е случаят с предлагането на един единствен вид кредит или на безразборното предлагане на кредитни/дебитни карти за покупката на продукти в някои големи магазини (дистрибутори).

4.9   Във връзка с това ЕИСК подчертава необходимостта предлагането на кредитни карти да бъде ясно разграничено от това на търговските продукти или свързаните с тях практики за насърчаване на потреблението.

4.10   По отношение на информацията в рекламите, Комитетът отбелязва, че в действащата нормативна уредба има изисквания относно основната информация, необходима за сключване на договори за кредит (Директива 2008/48/ЕО, от член 4 нататък), но не съществуват конкретни изисквания по отношение на заблуждаващи, агресивни и други практики, които водят до задлъжняване (4).

4.11   ЕИСК осъзнава, че в една пазарна икономика самият пазар би трябвало да намери количествения и качествения баланс между предлагане и търсене. Когато обаче пазарът се окаже неефективен в намирането на подходящи решения, трябва да се намесят властите, които носят отговорност за осигуряването на адекватен отговор на нуждите на обществото.

4.12   Комитетът счита, че едно възможно решение би било въвеждането на подходящи гами от „сертифицирани“ или „стандартизирани“ кредитни продукти на европейския пазар. Подобни продукти могат да допълнят тези, които вече се предлагат. По този начин потребителите биха получили възможността да определят по-добре кой е най-достъпният и подходящ за техните нужди продукт (5).

4.13   Следователно ЕИСК счита, че е необходимо Комисията да направи по-задълбочено проучване на правните и процедурните основания за увеличаване на прозрачността на европейския пазар чрез „сертифицирани“ или „стандартизирани“ кредитни продукти и за създаване на европейска система за бързо предупреждение, чрез която да се следи за пускането на „токсични“ финансови и кредитни продукти на европейския финансов и кредитен пазар.

4.14   От друга страна би било важно да се увеличи отговорността на кредиторите така, че да се ограничат продуктите, които не са подходящи за нуждите на потребителите. За тази цел Комитетът счита, че е необходимо въвеждането на общи процедури на европейско равнище за справяне със ситуациите на свръхзадлъжняване, въз основа на които следва да бъдат предприети и мерки за подкрепа и/или подпомагане на хората, изпаднали в положение на свръхзадлъжняване, включително в резултат на злоупотребите, извършени от кредиторите.

4.15   Друго явление, което не се разглежда от европейското законодателство, е лихварството. В някои държави-членки (Испания, Франция, Италия, Португалия) лихварството е регулирано, но не във всички страни е така.

4.16   Също така неотдавнашни проучвания (6) показват, че регулирането на лихварството може да окаже положително въздействие в борбата със социалното изключване и бедността, а също така и в борбата със злоупотребите.

4.17   ЕИСК счита, че Комисията би трябвало да проведе официално проучване с цел проверка на възможностите и начините за въвеждане на цялостни европейски разпоредби относно лихварството. По-специално ЕИСК счита, че е целесъобразно да се изготви по-задълбочен анализ на общите принципи или основни елементи, които могат да бъдат полезни за фиксирането на европейски диапазон на лихвените проценти, при които дадена ситуация може да се определи като лихварство.

4.18   За да бъде укрепен и оползотворен многогодишният опит на някои държави-членки, ЕИСК счита, че би било полезно приемането на европейска правна рамка за насърчаване създаването на национални системи за борба с лихварството и за подпомагане на лицата, които са станали жертви на лихварство.

4.19   Комитетът отбелязва, че по-голямата част от злоупотребите в областта на кредитирането се извършват в отношенията между (кредитните) посредници и потребители.

4.20   Във връзка с това ЕП поиска (7) да се създаде общностна рамка, за да се изяснят и хармонизират отговорностите и задълженията на кредитните посредници въз основа на принципа „еднаква дейност, еднакви рискове, еднакви правила“, с оглед осигуряването на защита на потребителите и предотвратяването на непрозрачни практики в продажбите и некоректни форми на реклама, които нанасят вреди в частност на най-уязвимите и най-малко информираните потребителски групи. ЕИСК споделя тази позиция и счита, че тя би спомогнала за прочистване на предлагането на пазара и за по-енергична борба срещу злоупотребите, безотговорното кредитно посредничество и престъпната посредническа дейност на лихварите („loan sharks“).

4.21   ЕИСК счита, че могат да се осигурят прозрачност, надеждност и професионализъм чрез създаването на регистър на кредитните посредници със следните аспекти: задължителни критерии за вписване; контрол, поверен на органи, които се състоят от професионални сдружения на банките, финансовите посредници и сдружения на потребителите и които са под наблюдението на надзорните органи; вписване на причините за преустановяване, заличаване, отстраняване; установяване на солидарна отговорност в случай на доказани щети, нанесени вследствие на криминални деяния.

4.22   Явления като кредит чрез кратко текстово съобщение (SMS), насочен към младежите, „лесните“ кредити по телефона, кредитите, отпускани за покриване на разходите до получаване на доходите, или безразборното предлагане на кредитни/дебитни карти прикриват извършването на злоупотреби. Борбата срещу подобни злоупотреби трябва да се води с всички средства. В подобни ситуации Директива 2005/29/ЕО относно нелоялните търговски практики предлага различни възможни решения за проблемите, свързани с безотговорното предлагане на кредити. Тези решения биха могли да бъдат адаптирани и включени в разпоредбите относно договорите за потребителски кредит.

4.22.1   ЕИСК призовава финансовите дружества, които издават кредитни карти, да бъдат строго регулирани (промоционални оферти, максимално равнище на общото задлъжняване, възраст на потенциалния титуляр, прозрачност на извлеченията от сметката), за да се предотврати грабителско поведение, насърчаващо свръхзадлъжняването.

4.22.2   По-специално лимитите по кредитните карти би трябвало да се определят по договаряне с титуляра. Всяко последващо увеличение на тези лимити би трябвало да се прави само след изрично споразумение между титуляра и емитента на кредитната карта.

4.23   За да бъде ефективно обаче, законодателството трябва да се прилага по-строго (8). Предвид новата ситуация, създала се вследствие на световната финансова криза, ЕИСК отбелязва необходимостта да се насрочи по-ранна дата за проверка на ефективността на Директива 2008/48/ЕО (предвидена да се извърши за пръв път до 12 юни 2013 г.) и да се скъсят периодите на проверка от пет на три години. По-специално, в областта на нелоялните търговски практики при предлагането на кредити, ЕИСК счита, че е важно на национално равнище да се създаде орган за пазарно регулиране, който да разполага с достатъчни и конкретни правомощия и технически ресурси в областта на кредитирането.

4.23.1   В частност, ЕИСК отправя искане за създаване на по-солидна законодателна рамка, за да се гарантира пълната и прозрачна защита на данните, предоставени от клиента, особено на тези, активирани по интернет и електронната поща.

4.24   Въпреки резервите, изразени в предишни становища по този въпрос (9), ЕИСК счита, че е целесъобразно да се разгледа възможността посредниците на ипотечни кредити също да бъдат задължени да използват стандартния модул за информация на потребителя ESIS и показателите за лихвените проценти, както в директивата за потребителските кредити, с цел по-голяма интеграция на европейския пазар на ипотечните кредити и всеобхватна защита на потребителите и семействата.

4.25   По отношение на консултациите в областта на потребителските кредити, ЕИСК насърчава подкрепата за организациите на гражданското общество и особено тези на потребителите, предназначена за развитието на консултантска дейност, която би дала възможност на лицата, кандидатстващи за кредит, да получат обективно, прозрачно и професионално мнение относно съответствието между предлаганите продукти и конкретните нужди.

4.26   ЕИСК подчертава, че дейността на кредитните консултанти би трябвало да бъде регулирана, за да се осигури най-вече високо равнище на прозрачност и независимост както от заемодателите, така и от посредниците.

4.27   За да се решат всички тези проблеми, ЕИСК счита, че е необходима единна, хармонична и последователна регулаторна рамка на равнище Европейски съюз, чиито принципи и правила да бъдат прилагани за всички кредитни продукти.

5.   Злоупотреби и/или незаконни практики в областта на кредитирането

5.1   ЕИСК счита, че следва да се решават едновременно проблемите, свързани с широкия спектър от дейности, скрити зад дружества за посредничество и финансови услуги, които служат като параван за грабителски и лихварски практики, както и криминални практики по отношение на лихвени проценти и форми на изнудване. Без да претендира за пълнота и изчерпателност, Комитетът визира следните случаи:

| — | некоректни заеми, отпускани на потребители и семейства, които изпитват затруднения и са преминали прага на толерираната задлъжнялост; |
| --- | --- |

—

некоректни заеми, отпускани на потребители и семейства, които изпитват затруднения и са преминали прага на толерираната задлъжнялост;

| — | заеми, отпускани с цел разоряване на клиента и присъщи на криминалните организации, например лихварството. |
| --- | --- |

—

заеми, отпускани с цел разоряване на клиента и присъщи на криминалните организации, например лихварството.

5.2   Ползването на неправомерен кредит може да се осъществява под различни форми:

| — | даване на пари или вещи под формата на „нерегистриран“ заем, като се извлича максимална печалба от възможностите за ликвидност на отделните лица и срокът на тези заеми се удължава максимално; |
| --- | --- |

—

даване на пари или вещи под формата на „нерегистриран“ заем, като се извлича максимална печалба от възможностите за ликвидност на отделните лица и срокът на тези заеми се удължава максимално;

| — | неправомерно финансиране, при което печалбата на заемодателя се осигурява посредством незачитане на етичните кодекси, прилагане на нелоялни договорни условия, липса на прозрачност на условията и оказване на все по-голям натиск по отношение на изискваните гаранции; |
| --- | --- |

—

неправомерно финансиране, при което печалбата на заемодателя се осигурява посредством незачитане на етичните кодекси, прилагане на нелоялни договорни условия, липса на прозрачност на условията и оказване на все по-голям натиск по отношение на изискваните гаранции;

| — | заеми, които обикновено представляват форма на злоупотреба при извършването на небанкова дейност; |
| --- | --- |

—

заеми, които обикновено представляват форма на злоупотреба при извършването на небанкова дейност;

| — | заеми, които представляват очевидна форма на лихварство, придобиват различни криминални измерения и се отпускат при конкретни обстоятелства. |
| --- | --- |

—

заеми, които представляват очевидна форма на лихварство, придобиват различни криминални измерения и се отпускат при конкретни обстоятелства.

5.3   ЕИСК счита, че потенциалът за увеличаване на случаите на неправомерно кредитиране се основава на факта, че много семейства и потребители са изключени от „правомерния“ кредитен пазар, включително поради отпускането на безотговорен кредит, което ги е поставило в ситуация на зависимост и изключителна уязвимост.

5.4   ЕИСК признава, че проблемите, свързани с ниските доходи на семействата и различните форми на подтикване към потребление, които наред с останалите причини са в основата на слабостта, принуждаваща семействата да прибягват към незаконни заеми и неофициални финансови пазари, не могат да бъдат решени единствено чрез регулация в областта на кредитирането.

5.5   От друга страна злоупотребите и/или незаконните практики в кредитирането много често придобиват криминален характер и следователно би трябвало да бъдат регулирани чрез конкретни инициативи в областта на криминалното право, осъществявани в контекста на европейското пространството на правосъдие и прилагани от органите на полицията. Пълната изпълнителна сила в целия ЕС на национални съдебни решения относно изземването на имущество, придобито чрез лихварство и криминално изнудване, би могла да има важен принос в борбата срещу тези явления (10).

5.6   ЕИСК отчита факта, че по този въпрос не съществуват достатъчно данни, които да обхващат цялата територия на ЕС и да дават възможност за опознаване на явлението във всички негови качествени и количествени аспекти, и поради това препоръчва Комисията да изготви съвместно с държавите-членки подробен сравнителен анализ на тези случаи.

6.   Ролята на гражданското общество

6.1   Гражданското общество и по-специално сдруженията на потребителите и благотворителните организации следва да играят важна роля в определянето, изучаването и надзора на проблемите, свързани със злоупотреби и/или незаконни практики при отпускането на кредити на потребителите и семействата.

6.2   Следователно ЕИСК счита, че е важно в сътрудничество с властите да бъдат създадени или популяризирани мрежи на гражданското общество с цел изучаване на ситуации на социално изключване и бедност вследствие на кредитиране и свръхзадлъжняване, оказване на помощ и осъществяване на надзор във връзка с тези ситуации. Тези мрежи имат ключова роля за обмена на информация и добри практики, включително в рамките на хармонизираната система за подаване на жалби.

6.3   ЕИСК отбелязва, че в тази област вече съществуват добри практики като „наблюдаван социален кредит“ или Европейската мрежа за финансово приобщаване „EFIN“ и че тези добри практики трябва да бъдат насърчавани и възприети в целия ЕС.

6.4   ЕИСК счита, че информацията и образованието, насочени към потребителите, включително чрез образователни форми и практики, започващи от основното училищно образование, са област, в която държавите-членки и гражданското общество разполагат с отлични инициативи (11). Това са важни дейности за развитието на финансова грамотност на европейско равнище в целия ЕС.

6.5   ЕИСК счита, че е важно тези дейности да бъдат насърчавани и развивани, но подчертава, че предоставянето на информация за продуктите е задължение на кредиторите, а образованието – задължение на властите. Наред с това ЕИСК счита, че инициативите на гражданското общество в областта на предоставянето на прозрачна и разбираема информация и в образователната сфера ще бъдат ефикасни, ако допълват една единна и всеобхватна регулаторна рамка.

6.6   В рамките на публичното изслушване, организирано от ЕИСК на 28 януари 2010 г. в Брюксел, в което взеха участие квалифицирани представители на гражданското общество на национално и европейско равнище, беше подчертана необходимостта злоупотребите и/или незаконните практики да бъдат поставени под европейски контрол както по отношение на регулирането и оказването на помощ на жертвите, така и по отношение на политиките в сферата на образованието, обучението и информирането на всички заинтересовани страни.

6.7   За да се стимулира социалната пазарна икономика в областта на кредитирането, ЕИСК счита, че е важно да се създават и развиват предприятия на социалната икономика, като кооперациите (12). Властите носят също така отговорност за осигуряване на подкрепа и за насърчаване на създаването и функционирането на тези видове предприятия (13).

Брюксел, 28 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Системата FIN-NET (Financial Dispute Resolution Network).

1

(Financial Dispute Resolution Network)

(2)  Вж. „Second joint assessment by the SPC and the European Commission of the social impact of the economic crisis and of policy responses“ – SPC/2009/11/13 FINAL; „Eurobarometer survey on poverty and social exclusion – 2010, European Year for Combating Poverty and Social Exclusion“; „Commission Communication - Joint Report on Social Protection and Social Inclusion“ на следния уебсайт: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=757&langId=en.

2

Second joint assessment by the SPC and the European Commission of the social impact of the economic crisis and of policy responses“

Eurobarometer survey on poverty and social exclusion – 2010, European Year for Combating Poverty and Social Exclusion“

Commission Communication - Joint Report on Social Protection and Social Inclusion“

(3)  Публично изслушване относно „Responsible lending & borrowing“, Брюксел, 3 септември 2009 г.

3

Responsible lending & borrowing“

(4)  Добро определение за „заблуждаващи“ (член 6) или „агресивни“ (член 8) действия се дава в Директива 2005/29/ЕО относно нелоялни търговски практики от страна на търговци към потребители.

4

(5)  Вж. в тази връзка: ISO 22222 (Personal financial planning – 2005 г.); UNI-ISO (Лично финансово, икономическо и имуществено планиране – 2008 г.); AENOR –UNE 165001 (Etica. Requisitos de los productos financieros socialmente responsables – 2009 г.). Вж. също така ECO/266 – „Социално отговорни финансови продукти“.

5

Personal financial planning

Requisitos de los productos financieros socialmente responsables

(6)  Вж. „Usura“ („Лихварство“) – Окончателен доклад на Социално-икономическата обсерватория на престъпността, Национален съвет по икономика и заетост (CNEL) – Рим, 2008 г.

6

(7)  Резолюция на ЕП от 5.6.2008 г. – „Секторно проучване относно банкирането на дребно“.

7

(8)  Държавите-членки трябва да се съобразяват с разпоредби на Общността, приети преди 12 юни 2010 г.

8

(9)  ОВ C 27, 3.2.2009 г., стр. 18 и ОВ C 65, 17.3.2006 г., стр. 13.

9

(10)  „Изправени пред явления, които вече са придобили световен мащаб, правителствата и институциите могат да продължат да се преструват, че не ги виждат, или да приемат решения, ограничени на национално равнище. Но само ако можеха да си дадат сметка за импулса, който създаването на „Европейска заповед за задържане“ даде за издирването на укриващи се лица, биха се насочили с последователни и бързи стъпки към изготвянето на общи инструменти за разследване и правораздаване и към създаването на минимални елементи от наказателното право, общи за всички държави-членки, като се започне от обезщетението за престъпления, свързани с криминалните организации“ (вж. F. Forgione, „Mafia export“, Милано, 2009 г.).

10

Mafia export“

(11)  UNI (Предложение за стандарт за финансово образование на гражданите – изисквания към услугите), януари 2010 г.

11

(12)  Вж. „Resilience of the Cooperative Business Model in Times of Crisis“ („Устойчивост на кооперативния предприемачески модел по време на криза“), МОТ, 2009 г.

12

Resilience of the Cooperative Business Model in Times of Crisis“

(13)  Вж. ОВ C 318, 23.12.2009 г., стр 22.

13

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/30

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Статут на европейска фондация“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 18/06

Докладчик: г-жа HELLAM

На 16 юли 2009 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Статут на европейска фондация“.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 30 март 2010 г.

На 462-рата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 28 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 134 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 1 глас „въздържал се“.

1.   Общи препоръки и заключения

1.1   В настоящото становище по собствена инициатива са представени някои разсъждения и предложения за разработването на европейски статут, предназначен за фондации, както и възможни ръководни насоки за подобен статут.

1.2   При преглед на нуждите и възможностите се потвърждава необходимостта от проект в областта на европейското дружествено право за фондации, който да им предложи адаптиран инструмент, предназначен да улесни дейностите им на вътрешния пазар. Както се посочва в едно неотдавнашно проучване (1), а и от работещи в областта експерти (2), през последното десетилетие значително нарасна броят на фондациите и учредителите, които желаят да развиват транснационална дейност и сътрудничество. Освен това има сведения, че фондациите, провеждащи трансгранична дейност, се сблъскват с различни пречки, включително от правно естество, които повишават стойността на транзакциите и следователно намаляват общия размер на наличните средства, заделяни за общественополезни цели.

1.3   Секторът на фондациите и техните представителни организации и мрежи на равнището на ЕС (3) няколкократно призовават за статут на европейска фондация като най-разходоефективен начин за преодоляване на трансграничните бариери и следователно за стимулиране на дейностите на фондациите в цяла Европа.

1.4   В този контекст ЕИСК приканва Комисията да представи предложение за регламент относно статут на европейска фондация в подкрепа на дейности в обществена полза за своевременно приемане от Съвета и Европейския парламент.

1.5   ЕИСК смята, че статутът на европейска фондация (СЕФ) е изключително важен инструмент за поставянето на гражданите в центъра на вътрешния пазар и за приближаването на Европа до хората.

1.6   ЕИСК смята, че СЕФ може да служи като нов механизъм в подкрепа на европейското обществено благо и гражданските действия и за намиране на отговор на важните европейски социално-икономически проблеми и належащи нужди в сфери като знание и иновации, медицинска изследователска дейност, здравеопазване и социални услуги, околна среда и регионално развитие, заетост и професионално обучение, опазване на природното и културното наследство, подкрепа на изкуствата и културното многообразие, международно сътрудничество и развитие.

1.7   За да бъде ефикасен и привлекателен, новият статут ще трябва да предложи ясни и подробни правила във връзка с учредяването, дейностите и надзора, както и да има истинско европейско измерение. Той ще оптимизира трансграничните дейности, даренията и сътрудничеството, като осигури инструмент за ефективно управление за общественополезни цели и предостави признат европейски знак.

2.   Общи бележки

2.1   Обхват и институционален контекст

| 2.1.1 | Целта на настоящото становище по собствена инициатива е да направи преглед на потенциалното развитие на статута на европейска фондация (СЕФ), който да помогне на фондациите и дарителите, чиято дейност все по-често пресича националните граници, да се справят с пречките, свързани с гражданското и данъчното право, и още от самото начало да придаде европейско измерение на създаването на нови фондации. |
| --- | --- |

2.1.1

Целта на настоящото становище по собствена инициатива е да направи преглед на потенциалното развитие на статута на европейска фондация (СЕФ), който да помогне на фондациите и дарителите, чиято дейност все по-често пресича националните граници, да се справят с пречките, свързани с гражданското и данъчното право, и още от самото начало да придаде европейско измерение на създаването на нови фондации.

| 2.1.2 | През ноември 2009 г. Генерална дирекция „Вътрешен пазар и услуги“ на Европейската комисия публикува резултатите от обществена консултация (4), посветена на статута на европейска фондация, по която се получи голям брой отговори, най-вече от нестопанския сектор, и която показа силната подкрепа на сектора за СЕФ. |
| --- | --- |

2.1.2

През ноември 2009 г. Генерална дирекция „Вътрешен пазар и услуги“ на Европейската комисия публикува резултатите от обществена консултация (4), посветена на статута на европейска фондация, по която се получи голям брой отговори, най-вече от нестопанския сектор, и която показа силната подкрепа на сектора за СЕФ.

| 2.1.3 | През февруари 2009 г. Европейската комисия публикува Проучване на приложимостта на статут на европейска фондация (5). Проучването посочи потенциалните ползи от СЕФ за намаляване или премахване на ненужните финансови разходи и административно бреме, улеснявайки по този начин фондациите, които желаят да развиват дейност в различни страни в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

2.1.3

През февруари 2009 г. Европейската комисия публикува Проучване на приложимостта на статут на европейска фондация (5). Проучването посочи потенциалните ползи от СЕФ за намаляване или премахване на ненужните финансови разходи и административно бреме, улеснявайки по този начин фондациите, които желаят да развиват дейност в различни страни в рамките на ЕС.

| 2.1.4 | Съществуват и две препоръки от организации с практически опит в областта във връзка със статута на европейска фондация:






  — | предложение за регламент относно европейски статут за фондации, изготвено от Центъра на европейските фондации (6) от 2005 г.; |
| --- | --- | --- |

2.1.4

Съществуват и две препоръки от организации с практически опит в областта във връзка със статута на европейска фондация:

—

предложение за регламент относно европейски статут за фондации, изготвено от Центъра на европейските фондации (6) от 2005 г.;

| — | изследователски проект от 2006 г. „Европейска фондация – нов правен подход“ от експерти в областта на нестопанското и данъчното право (7). |
| --- | --- |

—

изследователски проект от 2006 г. „Европейска фондация – нов правен подход“ от експерти в областта на нестопанското и данъчното право (7).

| 2.1.5 | На 4 юли 2006 г. Европейският парламент прие резолюция относно перспективите във връзка с дружественото право (8), с която призова Комисията да продължи подготовката на общностно законодателство за други правни форми като европейска фондация. |
| --- | --- |

2.1.5

На 4 юли 2006 г. Европейският парламент прие резолюция относно перспективите във връзка с дружественото право (8), с която призова Комисията да продължи подготовката на общностно законодателство за други правни форми като европейска фондация.

| 2.1.6 | В свое становище от 2009 г. относно многообразието на формите на предприятия (9) ЕИСК приветства започването на работата по статута на европейската фондация и прикани Комисията да завърши оценката на въздействието в началото на 2010 г., като представи предложение за регламент, който да позволи на фондациите от европейски мащаб да работят при равни условия на вътрешния пазар. |
| --- | --- |

2.1.6

В свое становище от 2009 г. относно многообразието на формите на предприятия (9) ЕИСК приветства започването на работата по статута на европейската фондация и прикани Комисията да завърши оценката на въздействието в началото на 2010 г., като представи предложение за регламент, който да позволи на фондациите от европейски мащаб да работят при равни условия на вътрешния пазар.

| 2.1.7 | През 2006 г. Съдът на ЕО реши (10), че различното данъчно облагане на фондации с общественополезна цел, регистрирани във и извън дадена държава-членка, представлява неоснователно нарушение на свободното движение на капитали, но само когато съответната държава-членка признава статута на фондации с общественополезна цел в своето законодателство. |
| --- | --- |

2.1.7

През 2006 г. Съдът на ЕО реши (10), че различното данъчно облагане на фондации с общественополезна цел, регистрирани във и извън дадена държава-членка, представлява неоснователно нарушение на свободното движение на капитали, но само когато съответната държава-членка признава статута на фондации с общественополезна цел в своето законодателство.

| 2.1.8 | В случай на трансгранични дарения (11) Съдът реши, че данъчните закони, които дискриминират дарения за организации с общественополезна цел, установени в други държави-членки на ЕС, са в разрез с Договора за ЕО, доколкото получаващите организации, установени в други държави-членки, се разглеждат като „еквивалентни“ на регистрираните в страната организации с общественополезна цел. |
| --- | --- |

2.1.8

В случай на трансгранични дарения (11) Съдът реши, че данъчните закони, които дискриминират дарения за организации с общественополезна цел, установени в други държави-членки на ЕС, са в разрез с Договора за ЕО, доколкото получаващите организации, установени в други държави-членки, се разглеждат като „еквивалентни“ на регистрираните в страната организации с общественополезна цел.

2.2   Забележки: секторът на фондациите в ЕС

| 2.2.1 | Секторът на европейските фондации е важна икономическа сила (12) с активи на стойност между 350 милиарда евро и близо 1 000 милиарда евро и с годишни разходи на стойност между 83 милиарда евро и 150 милиарда евро. Освен това в значителен брой европейски страни се наблюдава устойчив ръст на фондациите. |
| --- | --- |

2.2.1

Секторът на европейските фондации е важна икономическа сила (12) с активи на стойност между 350 милиарда евро и близо 1 000 милиарда евро и с годишни разходи на стойност между 83 милиарда евро и 150 милиарда евро. Освен това в значителен брой европейски страни се наблюдава устойчив ръст на фондациите.

| 2.2.2 | Фондациите играят важна роля на пазара на труда. Според Проучването на приложимостта на СЕФ общо 110 000 фондации осигуряват пряка заетост на пълно работно време на между 750 000 и 1 милион души в ЕС (13). Като отпускат безвъзмездна помощ или финансова подкрепа на организации и физически лица, те подкрепят заетостта и доброволните ангажименти. |
| --- | --- |

2.2.2

Фондациите играят важна роля на пазара на труда. Според Проучването на приложимостта на СЕФ общо 110 000 фондации осигуряват пряка заетост на пълно работно време на между 750 000 и 1 милион души в ЕС (13). Като отпускат безвъзмездна помощ или финансова подкрепа на организации и физически лица, те подкрепят заетостта и доброволните ангажименти.

| 2.2.3 | По-голямата част от фондациите в ЕС функционират на основата на активи и в дейността си се водят от общественополезни цели. По принцип нямат членове или акционери и са самостоятелни организации с нестопанска цел. Те имат установен и сигурен източник на приходи, който неотменно се заделя за общественополезни цели. Приходите им могат да идват от фонд от капиталови средства, предоставени безвъзмездно от физическо лице, семейство, предприятие или друга организация. Те могат да бъдат под формата на „движимо“ имущество – пари в брой, акции, облигации, произведения на изкуството, авторски права, лицензи за научноизследователска дейност, или „недвижимо имущество“ – земя и имоти като музеи и центрове за полагане на грижи. Те получават приходи и от други източници, като например завещания и дарения, обществени дарителски кампании, собствени приходи, договори, приходи от лотарийни игри. |
| --- | --- |

2.2.3

По-голямата част от фондациите в ЕС функционират на основата на активи и в дейността си се водят от общественополезни цели. По принцип нямат членове или акционери и са самостоятелни организации с нестопанска цел. Те имат установен и сигурен източник на приходи, който неотменно се заделя за общественополезни цели. Приходите им могат да идват от фонд от капиталови средства, предоставени безвъзмездно от физическо лице, семейство, предприятие или друга организация. Те могат да бъдат под формата на „движимо“ имущество – пари в брой, акции, облигации, произведения на изкуството, авторски права, лицензи за научноизследователска дейност, или „недвижимо имущество“ – земя и имоти като музеи и центрове за полагане на грижи. Те получават приходи и от други източници, като например завещания и дарения, обществени дарителски кампании, собствени приходи, договори, приходи от лотарийни игри.

| 2.2.4 | Фондациите в ЕС работят по теми и проекти, които са от пряка полза за хората и са ключови за развитието на Европа на гражданите в области, които се простират от знания, научни изследвания и иновации, социални услуги и здравеопазване, медицински изследвания, околна среда, регионално развитие, заетост и професионална квалификация, опазване на природното и културното наследство, до насърчаване на изкуство и култура, международно сътрудничество и развитие. |
| --- | --- |

2.2.4

Фондациите в ЕС работят по теми и проекти, които са от пряка полза за хората и са ключови за развитието на Европа на гражданите в области, които се простират от знания, научни изследвания и иновации, социални услуги и здравеопазване, медицински изследвания, околна среда, регионално развитие, заетост и професионална квалификация, опазване на природното и културното наследство, до насърчаване на изкуство и култура, международно сътрудничество и развитие.

| 2.2.5 | Дейността на все повече фондации и дарители пресича националните граници. Те обаче се сблъскват с пречки от административно, гражданско и данъчно правно естество, които са посочени в Проучването на приложимостта, в това число:






  — | затруднения вследствие на различни национални законодателства: предприемането на нови европейски инициативи се отлага или изоставя поради липса на подходящи юридически инструменти; |
| --- | --- | --- |

2.2.5

Дейността на все повече фондации и дарители пресича националните граници. Те обаче се сблъскват с пречки от административно, гражданско и данъчно правно естество, които са посочени в Проучването на приложимостта, в това число:

—

затруднения вследствие на различни национални законодателства: предприемането на нови европейски инициативи се отлага или изоставя поради липса на подходящи юридически инструменти;

| — | трудности при признаването на правосубектността на чуждестранните фондации; |
| --- | --- |

—

трудности при признаването на правосубектността на чуждестранните фондации;

| — | правна несигурност по отношение на националното признаване на трансграничната дейност „от общ интерес“ на регистрираните в страната фондации и статута им на общественополезни организации; |
| --- | --- |

—

правна несигурност по отношение на националното признаване на трансграничната дейност „от общ интерес“ на регистрираните в страната фондации и статута им на общественополезни организации;

| — | административно бреме и разходи за изграждането на клонове в други страни; |
| --- | --- |

—

административно бреме и разходи за изграждането на клонове в други страни;

| — | липса на възможност за прехвърляне на седалището в друга държава-членка; |
| --- | --- |

—

липса на възможност за прехвърляне на седалището в друга държава-членка;

| — | данъчни бариери: нерегистрираните в съответната държава фондации страдат от данъчна дискриминация. |
| --- | --- |

—

данъчни бариери: нерегистрираните в съответната държава фондации страдат от данъчна дискриминация.

2.3   Необходимостта от създаване на подходящ инструмент за фондации

| 2.3.1 | Би било нереалистично да се надяваме на хармонизация на огромния брой закони, които регламентират фондациите в държавите-членки (14), особено с оглед на разликите между тях по отношение на цел, изисквания за учредяване, управление и отчетност (15). |
| --- | --- |

2.3.1

Би било нереалистично да се надяваме на хармонизация на огромния брой закони, които регламентират фондациите в държавите-членки (14), особено с оглед на разликите между тях по отношение на цел, изисквания за учредяване, управление и отчетност (15).

| 2.3.2 | Нито един от наличните европейски правни инструменти (16), предназначени да подкрепят нарастването на трансграничните дейности в ЕС на частните предприятия и обществените организации – или сътрудничеството между тях, не е съобразен с нуждите на фондациите и характерните им особености като частни нестопански организации с общественополезни цели, които нямат акционери или членове, упражняващи контролни функции. |
| --- | --- |

2.3.2

Нито един от наличните европейски правни инструменти (16), предназначени да подкрепят нарастването на трансграничните дейности в ЕС на частните предприятия и обществените организации – или сътрудничеството между тях, не е съобразен с нуждите на фондациите и характерните им особености като частни нестопански организации с общественополезни цели, които нямат акционери или членове, упражняващи контролни функции.

| 2.3.3 | Появи се необходимост да се помисли за изготвянето на статут на европейска фондация, който да е достъпен и съобразен с нуждите на фондациите, с цел улесняване на дейностите им и формите на сътрудничество в рамките на единния пазар, който да им даде възможност да обединяват ресурси от различни страни и от самото начало да придаде европейско измерение на създаването на европейски фондации в подкрепа на дейностите в обществена полза. |
| --- | --- |

2.3.3

Появи се необходимост да се помисли за изготвянето на статут на европейска фондация, който да е достъпен и съобразен с нуждите на фондациите, с цел улесняване на дейностите им и формите на сътрудничество в рамките на единния пазар, който да им даде възможност да обединяват ресурси от различни страни и от самото начало да придаде европейско измерение на създаването на европейски фондации в подкрепа на дейностите в обществена полза.

3.   За статут на европейска фондация: основни цели и структура

3.1   Цели и ползи

| 3.1.1 | Статутът на европейска фондация (СЕФ) е добра политическа възможност за насърчаване на работата на фондациите с общественополезна цел в целия ЕС, тъй като ще:






  — | подобри европейската правна рамка на фондациите; |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Статутът на европейска фондация (СЕФ) е добра политическа възможност за насърчаване на работата на фондациите с общественополезна цел в целия ЕС, тъй като ще:

—

подобри европейската правна рамка на фондациите;

| — | намали правните и административните пречки; |
| --- | --- |

—

намали правните и административните пречки;

| — | насърчи създаването на нови дейности; |
| --- | --- |

—

насърчи създаването на нови дейности;

| — | улесни трансграничната дейност, като създаде партньорства в рамките на единния пазар; |
| --- | --- |

—

улесни трансграничната дейност, като създаде партньорства в рамките на единния пазар;

| — | повиши прозрачността; |
| --- | --- |

—

повиши прозрачността;

| — | предостави ефикасно средство за управление в подкрепа на общественополезните цели; |
| --- | --- |

—

предостави ефикасно средство за управление в подкрепа на общественополезните цели;

| — | оптимизира процедурите за дарителство при трансгранични дейности на физически и юридически лица; |
| --- | --- |

—

оптимизира процедурите за дарителство при трансгранични дейности на физически и юридически лица;

| — | допринесе за процеса на икономическа интеграция и ще утвърди европейското гражданско общество в настоящия глобализиран контекст, в който общите предизвикателства и заплахи изискват ясен и праволинеен подход. |
| --- | --- |

—

допринесе за процеса на икономическа интеграция и ще утвърди европейското гражданско общество в настоящия глобализиран контекст, в който общите предизвикателства и заплахи изискват ясен и праволинеен подход.

| 3.1.2 | СЕФ би имал многобройни предимства, като например:






  — | ефективност и опростяване: статутът би дал възможност за създаване на европейска фондация (ЕФ), регистрирана в една държава-членка, която ще бъде призната и в останалите 26. Тя би могла да провежда дейност в целия ЕС според единни правила и съгласувана система за управление и отчетност. Това би спомогнало за преодоляване на съществуващите пречки и би улеснило трансграничното сътрудничеството и дейност; |
| --- | --- | --- |

3.1.2

СЕФ би имал многобройни предимства, като например:

—

ефективност и опростяване: статутът би дал възможност за създаване на европейска фондация (ЕФ), регистрирана в една държава-членка, която ще бъде призната и в останалите 26. Тя би могла да провежда дейност в целия ЕС според единни правила и съгласувана система за управление и отчетност. Това би спомогнало за преодоляване на съществуващите пречки и би улеснило трансграничното сътрудничеството и дейност;

| — | отчетност: СЕФ би изяснил концепцията за фондация, като даде общо определение на „фондации с общественополезна цел“ в целия ЕС, тъй като в момента терминът „фондация“ се използва в много широк смисъл за обозначение на много различни формирования. Той може да има положителен ефект върху цялостното управление на фондациите, като предложи еталон; |
| --- | --- |

—

отчетност: СЕФ би изяснил концепцията за фондация, като даде общо определение на „фондации с общественополезна цел“ в целия ЕС, тъй като в момента терминът „фондация“ се използва в много широк смисъл за обозначение на много различни формирования. Той може да има положителен ефект върху цялостното управление на фондациите, като предложи еталон;

| — | икономически ползи: в допълнение към намаляването на разходите им за трансгранични дейности, фондациите, които изберат този статут, ще бъдат признати както от държавната администрация, така и от обществеността, благодарение на вдъхващия доверие европейски „знак“. СЕФ би улеснил обединяването на ресурси за общественополезни дейности и би могъл да привлече чуждестранни инвестиции. Той може да има положителен ефект и върху поведението на дарителите и върху дарителството; |
| --- | --- |

—

икономически ползи: в допълнение към намаляването на разходите им за трансгранични дейности, фондациите, които изберат този статут, ще бъдат признати както от държавната администрация, така и от обществеността, благодарение на вдъхващия доверие европейски „знак“. СЕФ би улеснил обединяването на ресурси за общественополезни дейности и би могъл да привлече чуждестранни инвестиции. Той може да има положителен ефект и върху поведението на дарителите и върху дарителството;

| — | ползи за политиците и гражданите: развитието на транснационална дейност и сътрудничество биха насърчили европейската интеграция в областите, които са от пряк интерес за лицата, пребиваващи в ЕС. СЕФ би могъл да предложи инструмент за стабилно и гъвкаво управление в подкрепа на общественополезни и граждански действия на равнището на ЕС за удовлетворяване на неотложните потребности и решаване на въпроси, свързани със световната политика. |
| --- | --- |

—

ползи за политиците и гражданите: развитието на транснационална дейност и сътрудничество биха насърчили европейската интеграция в областите, които са от пряк интерес за лицата, пребиваващи в ЕС. СЕФ би могъл да предложи инструмент за стабилно и гъвкаво управление в подкрепа на общественополезни и граждански действия на равнището на ЕС за удовлетворяване на неотложните потребности и решаване на въпроси, свързани със световната политика.

3.2   Основни характеристики

| 3.2.1 | Ефикасният СЕФ следва да отговаря на редица основни принципи и характеристики. Той би бил допълнително и незадължително общественополезно средство, регламентирано преди всичко от европейското право и допълващо националните и регионалните закони. |
| --- | --- |

3.2.1

Ефикасният СЕФ следва да отговаря на редица основни принципи и характеристики. Той би бил допълнително и незадължително общественополезно средство, регламентирано преди всичко от европейското право и допълващо националните и регионалните закони.

| 3.2.2 | СЕФ би могъл да се разработи в съответствие с посочените по-долу насоки, които ще трябва да бъдат подробно разписани в сътрудничество със заинтересованите страни. СЕФ следва:






  3.2.2.1 | Да бъде незадължителен и допълнителен инструмент, който биха могли да ползват дарители и фондации, работещи в повече от една държава-членка, вместо да учредяват няколко фондации в съответствие с националните закони в различните страни на ЕС. Той няма да заменя съществуващите закони на държавите-членки, регламентиращи фондациите. |
| --- | --- | --- |

3.2.2

СЕФ би могъл да се разработи в съответствие с посочените по-долу насоки, които ще трябва да бъдат подробно разписани в сътрудничество със заинтересованите страни. СЕФ следва:

3.2.2.1

Да бъде незадължителен и допълнителен инструмент, който биха могли да ползват дарители и фондации, работещи в повече от една държава-членка, вместо да учредяват няколко фондации в съответствие с националните закони в различните страни на ЕС. Той няма да заменя съществуващите закони на държавите-членки, регламентиращи фондациите.

| 3.2.2.2 | Да бъде прост и да обхваща повечето аспекти на законодателството в областта на фондациите, като се позовава на националното законодателство във възможно най-малко сфери. Това би позволило на учредителите да спестят разходи за привеждане в съответствие чрез използване на един правен инструмент и би създало управленска структура, която да е съпоставима във всички държави-членки. |
| --- | --- |

3.2.2.2

Да бъде прост и да обхваща повечето аспекти на законодателството в областта на фондациите, като се позовава на националното законодателство във възможно най-малко сфери. Това би позволило на учредителите да спестят разходи за привеждане в съответствие чрез използване на един правен инструмент и би създало управленска структура, която да е съпоставима във всички държави-членки.

| 3.2.2.3 | Да бъде лесно достъпен. ЕФ би могла да бъде създадена безсрочно или за ограничен период от време със завещание от всяко физическо лице, пребиваващо в ЕС, с нотариален акт от физическо или юридическо лице, пребиваващо в ЕС, чрез преобразуване в ЕФ на съществуваща фондация с общественополезна цел, законно учредена в държава-членка на ЕС, или чрез сливане на фондации, които са законно учредени в една или повече държави-членки на ЕС. За създаването на ЕФ следва да се публикува известие в Официален вестник. |
| --- | --- |

3.2.2.3

Да бъде лесно достъпен. ЕФ би могла да бъде създадена безсрочно или за ограничен период от време със завещание от всяко физическо лице, пребиваващо в ЕС, с нотариален акт от физическо или юридическо лице, пребиваващо в ЕС, чрез преобразуване в ЕФ на съществуваща фондация с общественополезна цел, законно учредена в държава-членка на ЕС, или чрез сливане на фондации, които са законно учредени в една или повече държави-членки на ЕС. За създаването на ЕФ следва да се публикува известие в Официален вестник.

| 3.2.2.4 | Да позволява да се преследват единствено общественополезни цели. Описанието на обществена полза може да съдържа отворен списък с общественополезни цели, за да даде възможност за гъвкавост (17). Европейска фондация ще се счита за общественополезна, ако:






  (1) | обслужва интереса на обществото като цяло на европейско/международно равнище или чрез изпълнение на собствените си програми, или чрез оказване на подкрепа на физически лица, сдружения, институции или други органи; както и ако |
| --- | --- | --- |

3.2.2.4

Да позволява да се преследват единствено общественополезни цели. Описанието на обществена полза може да съдържа отворен списък с общественополезни цели, за да даде възможност за гъвкавост (17). Европейска фондация ще се счита за общественополезна, ако:

(1)

обслужва интереса на обществото като цяло на европейско/международно равнище или чрез изпълнение на собствените си програми, или чрез оказване на подкрепа на физически лица, сдружения, институции или други органи; както и ако

| (2) | целта, поради която е учредена, включва защита на обществения интерес в една или повече сфери, които са определени за общественополезни. |
| --- | --- |

(2)

целта, поради която е учредена, включва защита на обществения интерес в една или повече сфери, които са определени за общественополезни.

| 3.2.2.5 | Да задава европейско измерение: СЕФ би бил предназначен за дейности, които имат европейски аспект в широкия смисъл на думата, т.е. включват дейности в повече от една държава-членка. |
| --- | --- |

3.2.2.5

Да задава европейско измерение: СЕФ би бил предназначен за дейности, които имат европейски аспект в широкия смисъл на думата, т.е. включват дейности в повече от една държава-членка.

| 3.2.2.6 | Да определя минимален размер на капитала. Това може да е знак за сериозност на целта и дейностите на ЕФ и да засили защитата на кредиторите, но не бива да пречи на по-малките инициативи да започнат да се реализират. |
| --- | --- |

3.2.2.6

Да определя минимален размер на капитала. Това може да е знак за сериозност на целта и дейностите на ЕФ и да засили защитата на кредиторите, но не бива да пречи на по-малките инициативи да започнат да се реализират.

| 3.2.2.7 | Да не определя „официално“ членство, а да позволява някакъв вид структура за участие, която обаче не може да замени правата и задълженията на управленската структура. |
| --- | --- |

3.2.2.7

Да не определя „официално“ членство, а да позволява някакъв вид структура за участие, която обаче не може да замени правата и задълженията на управленската структура.

| 3.2.2.8 | В рамките на общественополезната цел на ЕФ, да позволява извършването на стопанска дейност пряко или чрез друго юридическо лице, стига приходите или излишъците да бъдат използвани за общественополезни цели. |
| --- | --- |

3.2.2.8

В рамките на общественополезната цел на ЕФ, да позволява извършването на стопанска дейност пряко или чрез друго юридическо лице, стига приходите или излишъците да бъдат използвани за общественополезни цели.

| 3.2.2.9 | Да определя правото за притежание на движимо и недвижимо имущество, за получаване и разпореждане с всякакъв вид дарения или субсидии, включително дялове и други прехвърлими инструменти от всякакви законни източници. |
| --- | --- |

3.2.2.9

Да определя правото за притежание на движимо и недвижимо имущество, за получаване и разпореждане с всякакъв вид дарения или субсидии, включително дялове и други прехвърлими инструменти от всякакви законни източници.

| 3.2.2.10 | Да определя установяването на седалището в ЕС. То може да се прехвърля в друга държава-членка, без да е необходимо фондацията да прекратява дейността си или да създава ново юридическо лице. |
| --- | --- |

3.2.2.10

Да определя установяването на седалището в ЕС. То може да се прехвърля в друга държава-членка, без да е необходимо фондацията да прекратява дейността си или да създава ново юридическо лице.

| 3.2.2.11 | Да определя ясни правила за прозрачност и отчетност. ЕФ следва да съхранява документация за всички финансови транзакции, да използва официални финансови канали и да подава годишни счетоводни декларации и отчети за дейността си пред компетентните органи. По-големите организации следва да подлагат счетоводните си документи на одиторска проверка. |
| --- | --- |

3.2.2.11

Да определя ясни правила за прозрачност и отчетност. ЕФ следва да съхранява документация за всички финансови транзакции, да използва официални финансови канали и да подава годишни счетоводни декларации и отчети за дейността си пред компетентните органи. По-големите организации следва да подлагат счетоводните си документи на одиторска проверка.

| 3.2.2.12 | Да осигурява ясни правила за управление и отговорност за ЕФ, но учредителите/управителният съвет следва да имат гъвкавост да уреждат вътрешните въпроси в устава на ЕФ. Като пример могат да бъдат посочени образци за устав. Те следва да гарантират, че са избегнати конфликти на интереси. |
| --- | --- |

3.2.2.12

Да осигурява ясни правила за управление и отговорност за ЕФ, но учредителите/управителният съвет следва да имат гъвкавост да уреждат вътрешните въпроси в устава на ЕФ. Като пример могат да бъдат посочени образци за устав. Те следва да гарантират, че са избегнати конфликти на интереси.

4.   Приложимо право

| 4.1.1 | В предложението за СЕФ следва да бъдат посочени различните източници на приложимото право: Регламентът на ЕС относно СЕФ, уставът на ЕФ и други европейски или национални закони. |
| --- | --- |

4.1.1

В предложението за СЕФ следва да бъдат посочени различните източници на приложимото право: Регламентът на ЕС относно СЕФ, уставът на ЕФ и други европейски или национални закони.

| 4.1.2 | Законодателството, свързано със СЕФ, трябва да е всеобхватно, но също така ясно и просто. Основанията за това са очевидни: яснотата ще помогне на европейските фондации да спазват закона, а на натоварените с надзора – да го прилагат. |
| --- | --- |

4.1.2

Законодателството, свързано със СЕФ, трябва да е всеобхватно, но също така ясно и просто. Основанията за това са очевидни: яснотата ще помогне на европейските фондации да спазват закона, а на натоварените с надзора – да го прилагат.

| 4.1.3 | Предложението за СЕФ следва да установи рамката, в която европейските фондации се учредяват, работят и се отчитат. В областите, които би регламентирало (напр. създаване, регистрация, цел, капитал, седалище, правосубектност, правоспособност, отговорност на директорите, прозрачност и изисквания за отчетност), законодателството следва да е всеобхватно и да не препраща към националното право. Това ще гарантира, че Статутът ще осигури единство, яснота и сигурност за трети страни, партньори и дарители. |
| --- | --- |

4.1.3

Предложението за СЕФ следва да установи рамката, в която европейските фондации се учредяват, работят и се отчитат. В областите, които би регламентирало (напр. създаване, регистрация, цел, капитал, седалище, правосубектност, правоспособност, отговорност на директорите, прозрачност и изисквания за отчетност), законодателството следва да е всеобхватно и да не препраща към националното право. Това ще гарантира, че Статутът ще осигури единство, яснота и сигурност за трети страни, партньори и дарители.

| 4.1.4 | По отношение на надзора над ЕФ, той би могъл да се делегира на определени компетентни органи в държавите-членки въз основа на общоприети стандарти за СЕФ по отношение на изискванията за регистрация, отчетност и надзор, посочени в Регламента за СЕФ. |
| --- | --- |

4.1.4

По отношение на надзора над ЕФ, той би могъл да се делегира на определени компетентни органи в държавите-членки въз основа на общоприети стандарти за СЕФ по отношение на изискванията за регистрация, отчетност и надзор, посочени в Регламента за СЕФ.

| 4.1.5 | По въпроси, които не са обхванати от законодателството за СЕФ, ще се прилагат разпоредбите на други закони на Общността или държавите-членки. |
| --- | --- |

4.1.5

По въпроси, които не са обхванати от законодателството за СЕФ, ще се прилагат разпоредбите на други закони на Общността или държавите-членки.

| 4.1.6 | По отношение на данъците, правомощията да определи данъчния режим на ЕФ остават в ръцете на данъчните власти на държавата-членка, в която ЕФ е данъчно задължена. |
| --- | --- |

4.1.6

По отношение на данъците, правомощията да определи данъчния режим на ЕФ остават в ръцете на данъчните власти на държавата-членка, в която ЕФ е данъчно задължена.

| 4.1.7 | Държавите-членки на ЕС предлагат специално данъчно облагане на фондациите с общественополезна цел (18). Счита се, че различното данъчно облагане на националните и чуждестранните организации в обществена полза е в потенциален конфликт с Договора за ЕО, по-специално по отношение на данъка върху даренията, данъка върху наследството или данъка върху прехвърляне на капитали за наследства и дарения, както и приходите на фондациите от източници в чужбина. По този начин ЕФ следва да може да се възползва от данъчните преференции, които националните законодатели са дали на регистрираните в страната фондации, включително освобождаване от данъка върху доходите, даренията и наследството, данъка върху стойността/прехвърлянето на активите им (19). |
| --- | --- |

4.1.7

Държавите-членки на ЕС предлагат специално данъчно облагане на фондациите с общественополезна цел (18). Счита се, че различното данъчно облагане на националните и чуждестранните организации в обществена полза е в потенциален конфликт с Договора за ЕО, по-специално по отношение на данъка върху даренията, данъка върху наследството или данъка върху прехвърляне на капитали за наследства и дарения, както и приходите на фондациите от източници в чужбина. По този начин ЕФ следва да може да се възползва от данъчните преференции, които националните законодатели са дали на регистрираните в страната фондации, включително освобождаване от данъка върху доходите, даренията и наследството, данъка върху стойността/прехвърлянето на активите им (19).

| 4.1.8 | По отношение на данъчното облагане на учредителите/дарителите на ЕФ: всеки учредител/донор, който прави дарение на ЕФ в страната или в чужбина, получава същите данъчни облекчения или данъчни кредити, както ако дарението е направено за организация с общественополезна цел в държавата-членка, от която е дарителят. |
| --- | --- |

4.1.8

По отношение на данъчното облагане на учредителите/дарителите на ЕФ: всеки учредител/донор, който прави дарение на ЕФ в страната или в чужбина, получава същите данъчни облекчения или данъчни кредити, както ако дарението е направено за организация с общественополезна цел в държавата-членка, от която е дарителят.

| 4.1.9 | Що се отнася до непреките данъци, в становище относно многообразието на формите на предприятия (20) ЕИСК поиска Комисията да насърчи държавите-членки да проучат възможността за компенсаторни мерки въз основа на утвърдената им обществена стойност или доказания им принос за регионалното развитие. |
| --- | --- |

4.1.9

Що се отнася до непреките данъци, в становище относно многообразието на формите на предприятия (20) ЕИСК поиска Комисията да насърчи държавите-членки да проучат възможността за компенсаторни мерки въз основа на утвърдената им обществена стойност или доказания им принос за регионалното развитие.

Брюксел, 28 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Проучване на приложимостта относно статут на европейска фондация, 2009 г.

1

(2)  Тази тенденция се отбелязва от Центъра на европейските фондации (EFC), най-голямата членска организация на европейско равнище за фондации с общественополезна цел. Две трети от членовете му развиват дейност в страни, различни от страната им на произход.

2

(3)  Център на европейските фондации (EFC), Мрежи от донори и фондации в Европа (DAFNE), Мрежа на европейските фондации.

3

(4)  http://ec.europa.eu/internal_market/company/eufoundation/index_en.htm.

4

(5)  http://ec.europa.eu/internal_market/company/eufoundation/index_en.htm.

5

(6)  http://www.efc.be/SiteCollectionDocuments/EuropeanStatuteUpdated.pdf.

6

(7)  http://www.bertelsmann-stiftung.de/bst/en/media/xcms_bst_dms_15347__2.pdf.

7

(8)  P6_TA(2006)0295.

8

(9)  ОВ С 318, 23.12.2009 г., стр. 22.

9

(10)  Дело Stauffer C-386/04.

10

(11)  Дело Persche C-318/07.

11

(12)  Резюме на проучването на приложимостта – Ad 1.

12

(13)  Вж. бележка под линия 12.

13

(14)  Правни и данъчни профили на фондациите в ЕС, EFC. http://www.efc.be/Legal/Pages/FoundationsLegalandFiscalCountryProfiles.aspx

14

(15)  Акценти от сравнителния анализ на законодателството, свързано с фондациите, EFC. http://www.efc.be/Legal/Pages/Legalandfiscalcomparativecharts.aspx

15

(16)  Европейско обединение по икономически интереси, европейско дружество, европейска кооперация, европейска група за териториално сътрудничество.

16

(17)  Предложението за СЕФ от 2005 г. на Центъра на европейските фондации (EFC) съдържа отворен списък.

17

(18)  Обобщение на данъчните режими за фондациите може да бъде намерено в „Акценти от сравнителния анализ на законодателството, свързано с фондациите“, EFC, 2009 г. http://www.efc.be/Legal/Pages/Legalandfiscalcomparativecharts.aspx.

18

(19)  Вж. Европейската фондация: нова правна перспектива. http://www.bertelsmann-stiftung.de/bst/en/media/xcms_bst_dms_15347__2.pdf.

19

(20)  Вж. бележка под линия 9.

20

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/35

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейският корабостроителен сектор — справяне с настоящата криза“

2011/C 18/07

Докладчик: г-н Marian KRZAKLEWSKI

Съдокладчик: г-н Enrique CALVET CHAMBON

На 16 юли 2009 г. Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Европейският корабостроителен сектор – справяне с настоящата криза“.

Консултативната комисия по индустриални промени, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 9 април 2010 г.

На 462-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 29 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 168 гласа „за“, 14 гласа „против“ и 12 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Европейският икономически и социален комитет е изключително загрижен поради дълбоката криза, засегнала корабостроителния сектор в ЕС, която се характеризира с пълна липса на нови поръчки, големи проблеми с финансирането на съществуващите поръчки, свръхкапацитет за строителство на търговски кораби, безвъзвратно загубени работни места и предвиждане на нови съкращения, и непрекъснато увеличаващи се случаи на фалити и закриване на корабостроителници и свързани с тях предприятия.

1.2   Комитетът е убеден, че тази критична ситуация изисква обща европейска стратегия за бъдещето на корабостроителния сектор в ЕС и координирани действия на държавите-членки в това отношение. Първите елементи на тази стратегия трябва да бъдат определени и приложени най-късно до средата на 2010 г., като бъдат насочени към посрещането на следните най-неотложни потребности:

| — | стимулиране на търсенето (вж. 4.1 и 4.1.1); |
| --- | --- |

—

стимулиране на търсенето (вж. 4.1 и 4.1.1);

| — | финансиране (включително удължаването на Рамката за държавни помощи за корабостроенето след 2011 г.); |
| --- | --- |

—

финансиране (включително удължаването на Рамката за държавни помощи за корабостроенето след 2011 г.);

| — | осигуряване на мерки, свързани със заетостта (включително подкрепа при закриването на корабостроителници); |
| --- | --- |

—

осигуряване на мерки, свързани със заетостта (включително подкрепа при закриването на корабостроителници);

| — | противодействие на липсата на равнопоставеност. |
| --- | --- |

—

противодействие на липсата на равнопоставеност.

Тези действия не бива да създават отрицателни стимули, които биха могли да отслабят конкурентоспособността.

1.3   Предвид липсата на търговски разпоредби за корабостроителния сектор, които да са правнообвързващи за всички страни на света, Комитетът счита, че Комисията следва да бъде настоятелно приканена да предприеме по-енергични и по-директни мерки за защита на този стратегически сектор. Обаче тъй като липсва международно споразумение в рамките на ОИСР, ЕС трябва да предприеме преки и решителни действия за защита на европейския корабостроителен сектор от нелоялната конкуренция.

1.4   Лицата, които вземат решения на европейско и национално равнище, предприятията от сектора и социалните партньори трябва да предприемат спешни действия за изпълнение на този съвместен проект (1). Политическите цели на проекта са:

| — | запазване на здрава и конкурентоспособна индустриална база за този високотехнологичен сектор в Европа, способен да поддържа високи нива на устойчива заетост в бъдеще; |
| --- | --- |

—

запазване на здрава и конкурентоспособна индустриална база за този високотехнологичен сектор в Европа, способен да поддържа високи нива на устойчива заетост в бъдеще;

| — | избягване на недалновидните уволнения в периода на влошена конюнктура, запазване на работните места и – също толкова важно - задържане на висококвалифицираната работна сила в този стратегически сектор; |
| --- | --- |

—

избягване на недалновидните уволнения в периода на влошена конюнктура, запазване на работните места и – също толкова важно - задържане на висококвалифицираната работна сила в този стратегически сектор;

| — | отделяне на специално внимание на аргументите в подкрепа на морския транспорт, свързани с опазването на околната среда и икономията на енергия – европейският корабостроителен сектор, по-специално подсекторът за производство на морско оборудване, има значителен потенциал за подобряване на положението в тези две области; |
| --- | --- |

—

отделяне на специално внимание на аргументите в подкрепа на морския транспорт, свързани с опазването на околната среда и икономията на енергия – европейският корабостроителен сектор, по-специално подсекторът за производство на морско оборудване, има значителен потенциал за подобряване на положението в тези две области;

| — | гарантиране на сближаване в застрашените крайбрежни региони, включително корабостроителните региони; |
| --- | --- |

—

гарантиране на сближаване в застрашените крайбрежни региони, включително корабостроителните региони;

| — | недопускане производственият капацитет на корабостроителниците да падне под критичната маса – в противен случай ЕС няма да може да произвежда плавателни съдове в бъдеще; |
| --- | --- |

—

недопускане производственият капацитет на корабостроителниците да падне под критичната маса – в противен случай ЕС няма да може да произвежда плавателни съдове в бъдеще;

| — | запазване на европейското ноу-хау в областта на финансирането на корабостроенето (2); |
| --- | --- |

—

запазване на европейското ноу-хау в областта на финансирането на корабостроенето (2);

| — | запазване на европейските мореплавателни умения (включително в области като научните изследвания и висшето образование); |
| --- | --- |

—

запазване на европейските мореплавателни умения (включително в области като научните изследвания и висшето образование);

| — | осигуряване на значителен потенциал на сектора за растеж, иновации и разширяване на обсега на научноизследователската и развойната дейност; |
| --- | --- |

—

осигуряване на значителен потенциал на сектора за растеж, иновации и разширяване на обсега на научноизследователската и развойната дейност;

| — | да покаже, че щетите от бездействието са много по-големи от разходите за предприемане на конкретни действия в подкрепа на сектора в настоящия момент (вж. примера за САЩ) (3). |
| --- | --- |

—

да покаже, че щетите от бездействието са много по-големи от разходите за предприемане на конкретни действия в подкрепа на сектора в настоящия момент (вж. примера за САЩ) (3).

1.5   Комитетът призовава Съвета, Комисията и Парламента да гарантират, че Европа ще се стреми да запази критичната маса, необходима за корабостроителната и кораборемонтната дейност, като свой стратегически приоритет. Това е от изключително значение за:

| — | проследяване на напредъка по екологичните и енергийните въпроси в областта на транспорта и на повишаването на енергийната ефективност в тази област; |
| --- | --- |

—

проследяване на напредъка по екологичните и енергийните въпроси в областта на транспорта и на повишаването на енергийната ефективност в тази област;

| — | запазване на важния технологичен принос на сектора към европейската индустрия предвид влиянието му върху други сектори (външни икономики). Веднъж закрита, една корабостроителница вече не възобновява дейността си; |
| --- | --- |

—

запазване на важния технологичен принос на сектора към европейската индустрия предвид влиянието му върху други сектори (външни икономики). Веднъж закрита, една корабостроителница вече не възобновява дейността си;

| — | използването на потенциала за бъдещ растеж (например използването на вятърна енергия), което Европа може да осъществи, само ако използва своя капацитет в областта на корабостроенето; |
| --- | --- |

—

използването на потенциала за бъдещ растеж (например използването на вятърна енергия), което Европа може да осъществи, само ако използва своя капацитет в областта на корабостроенето;

| — | запазване на достатъчен капацитет за реагиране при безпрецедентни обстоятелства (в условията на криза всеки плавателен съд се превръща в стратегически елемент на борбата, включително търговските съдове); |
| --- | --- |

—

запазване на достатъчен капацитет за реагиране при безпрецедентни обстоятелства (в условията на криза всеки плавателен съд се превръща в стратегически елемент на борбата, включително търговските съдове);

| — | запазването на квалифицирана работна сила и достатъчна научноизследователска дейност на високо равнище в корабостроителния сектор, които в противен случай ще преминат изцяло в неевропейски ръце, в области като транспорт, устойчив растеж, съхраняване на околната среда и високотехнологични иновации. |
| --- | --- |

—

запазването на квалифицирана работна сила и достатъчна научноизследователска дейност на високо равнище в корабостроителния сектор, които в противен случай ще преминат изцяло в неевропейски ръце, в области като транспорт, устойчив растеж, съхраняване на околната среда и високотехнологични иновации.

1.6   Комитетът предупреждава, че загубата на жизненоважна критична маса в корабостроителния сектор ще доведе до закриването на институции за обучение на инженери и специализиран технически състав, както и на професионални средни училища за специализирани работници. Това означава, че Европейският съюз е изправен пред опасността да изгуби критична интелектуална маса, което би облагодетелствало неговите търговски и политически съперници.

1.7   Комитетът счита, че както и в други сектори (например автомобилния) държавите-членки следва да обединят своите усилия, за да предприемат съвместни действия на европейско равнище, за да дадат възможност на сектора на преживее кризата с помощта на временни краткосрочни мерки, които отчитат неговите характеристики.

1.7.1   Тези мерки трябва да гарантират:

| — | възможно най-бързо осигуряване на нови поръчки; |
| --- | --- |

—

възможно най-бързо осигуряване на нови поръчки;

| — | запазване на връзката между корабостроителниците и свързаните с тях предприятия и работниците с необходимо ноу-хау в момент, когато индустрията преживява трудни времена, за да не се допусне знанията да се изгубят безвъзвратно заради една временна криза. |
| --- | --- |

—

запазване на връзката между корабостроителниците и свързаните с тях предприятия и работниците с необходимо ноу-хау в момент, когато индустрията преживява трудни времена, за да не се допусне знанията да се изгубят безвъзвратно заради една временна криза.

1.8   По отношение на политиката за заетост в сектора, Комитетът счита, че трябва да се използват всички средства за предотвратяване на съкращения. Квалифицираните и компетентни работници, които не достигаха през последните години, трябва да бъдат задържани. Докато трае кризата в сектора, публичните власти трябва да въведат обща европейска рамка за работа на намалено работно време с оглед осигуряването на равнопоставени условия на конкуренция в Европа и защита на работниците. Такава защита трябва да е налична за всеки работник, който е изложен на риск.

1.8.1   Горните рамки трябва да гарантират запазване винаги, когато това е възможно, на работните места и на покупателната способност, както и правото на всички работници на достъп до обучение и преквалификация. Необходими са програми за обучение и преквалификация на работниците в корабостроителниците с цел подобряване на индивидуалните им умения и на общото равнище на квалификация в корабостроителниците.

Конкретни препоръки и предложения на Комитета

1.9   На европейско равнище следва да се активизират действията за улесняване на спешното обновяване на флотата, предвид проблемите, свързани с опазването на околната среда. За тази цел е важно да се използват възможностите, предоставени от Насоките на Общността относно държавната помощ за защита на околната среда от 2008 г. Международната морска организация следва да разреши екологичните проблеми на международно равнище като приоритетен въпрос. Този процес вече е в ход.

1.10   Държавите-членки и ЕС трябва да се заемат с проблема, свързан с дългосрочното финансиране на корабостроителния сектор. Поради това съвместно с Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) следва да се създаде европейски финансов инструмент за корабостроенето. Секторът, политиците и ЕИБ трябва да проучат възможностите за осигуряване на достъп на корабостроителния сектор до средствата на ЕИБ, предназначени за насърчаване на „зелените“ технологии и чистия транспорт.

1.11   Необходим е по-строг контрол върху бизнес-практиките на корабособствениците, за да не използват те европейските и държавни помощи за закупуване на кораби от корабостроителници извън ЕС.

1.12   Следва да се подпомага и подкрепя екологосъобразното и икономически изгодното разглобяване и модернизирането (реконструкцията) на стари плавателни съдове, като към корабостроителниците, които осъществяват тази дейност, се прилагат европейски изисквания за качество.

1.13   Комитетът подкрепя инициативата LeaderSHIP 2015 като добра рамка за съвместно разработване на политики за сектора от всички заинтересовани страни. Подобна рамка следва да обхване и другите промишлени сектори.

1.13.1   LeaderSHIP 2015 трябва да разработи динамичен и смел план за действие, насочен към укрепване на европейския корабостроителен сектор, запазване на висококвалифицираната заетост и отговор на екологичните предизвикателства, свързани с корабостроителния сектор. От жизненоважно значение е предложенията, изготвени в рамките на LeaderSHIP 2015, да се прилагат от всички заинтересовани страни, по-специално институциите на ЕС и държавите-членки.

1.14   Комитетът препоръчва по време на кризата социалните партньори да използват в по-голяма степен възможностите, които предлага социалният диалог с цел разработване на съвместни стратегии за бъдещето. Социалният диалог е платформа за общи идеи и решения, насочени към търсенето на решения на сегашните и бъдещите предизвикателства пред корабостроителния сектор. Във връзка с това е необходимо също така да бъдат договорени и въведени социални стандарти за работниците в европейския корабостроителен сектор.

1.14.1   Комитетът счита, че прилагането на принципа на корпоративна социална отговорност (КСО) в сектора би трябвало да допринесе за неговото устойчиво развитие.

1.14.2   Комитетът настоятелно призовава за въвеждането на специални мерки за поддържане на връзката работник-предприятие през продължителните периоди на слабо търсене (бюра за наемане на работници, субсидирано обучение и др.).

1.14.3   Следва да се разгледа възможността за временно насочване на част от средствата за „социална“ подкрепа (ЕСФ (4), ЕФРР, Европейски фонд за приспособяване към глобализацията) към корабостроителния сектор.

1.15   Комитетът подкрепя бързото създаване на секторен съвет по заетостта и уменията в корабостроителния сектор в съответствие с новата стратегия на Комисията, която предвижда създаването на такива органи.

1.16   Предвид изключителното значение на „екологичното“ производство и енергоспестяващите плавателни съдове за оцеляването на тази индустрия, особено важно е корабостроителните предприятия, колежите и публичните власти да осигурят програми за обучение и преквалификация, насочени към популяризиране и изграждане на съответните умения и компетентност, които да позволят ефективен преход към енергоспестяващи плавателни съдове и плавателни съдове с ниски емисии. Комитетът подкрепя идеята за „зелени квалификации“ на всички работници в сектора.

1.16.1   В корабостроителния сектор следва да се използват инструменти като Европейската система за трансфер на кредити в професионалното образование и обучение (ECVET), Европейската референтна рамка за осигуряване на качество (ЕРРОК), Европейската квалификационна рамка (EKP), за да се улесни мобилността и за да се повишат конкурентоспособността и производителността.

1.17   Корабостроителният сектор следва да бъде призован да разшири своите цели и дейности (морска среда, аквакултури, офшорни енергийни източници, арктическо измерение и др.)

1.18   Необходимо е също така технологичните мерки (а следователно и научните изследвания) да се насочат и към нови области и да се укрепи ролята на технологичните платформи (например Waterborne) и сътрудничеството между тях.

1.19   Комисията следва да бъде настоятелно призована да осигури по-голяма подкрепа и да предприеме по-бързи действия за въвеждането на морски превози на къси разстояния, морски магистрали и подходящи за тях плавателни съдове, които да отговарят на европейските екологични и енергийни изисквания.

1.20   Комитетът счита, че в търсенето на решения за европейските корабостроителници не можем да пропуснем да оценим производителите на морско оборудване, които са тясно свързани с тях. Положението в този сектор е значително по-добро от това на корабостроителниците (не на последно място поради възможността за по-лесна релокализация на предприятията). Затова е полезно да разгледаме причините за разликата в двете ситуации и да направим изводи, които може да бъдат взети предвид при търсенето на ефективни решения за европейските корабостроителници.

Комитетът възнамерява да изготви доклад относно този сектор и влиянието му върху корабостроителния сектор.

2.   Въведение – контекст и цели на становището

2.1   Европейският корабостроителен сектор (5) беше засегнат особено тежко от сегашната криза поради:

| — | специфичните му финансови потребности, които са много по-големи от тези в другите сектори; |
| --- | --- |

—

специфичните му финансови потребности, които са много по-големи от тези в другите сектори;

| — | голямата чувствителност по отношение на промените в световната търговия, където понастоящем се наблюдава силно изразен спад на търсенето на корабостроителни услуги, което до голяма степен се дължи на рекордното увеличаване на броя на търговските плавателни съдове в света, чийто излишък значително превишава ръста на нуждите от морски транспорт; |
| --- | --- |

—

голямата чувствителност по отношение на промените в световната търговия, където понастоящем се наблюдава силно изразен спад на търсенето на корабостроителни услуги, което до голяма степен се дължи на рекордното увеличаване на броя на търговските плавателни съдове в света, чийто излишък значително превишава ръста на нуждите от морски транспорт;

| — | конкуренцията, идваща основно от държави, които възприемат интервенционистки подход към корабостроителния сектор и разглеждат този сектор като стратегически важен; |
| --- | --- |

—

конкуренцията, идваща основно от държави, които възприемат интервенционистки подход към корабостроителния сектор и разглеждат този сектор като стратегически важен;

| — | факта, че тази криза започна в момент на несъмнен свръхкапацитет от физически капитал в целия свят, който значително превишава потребностите; |
| --- | --- |

—

факта, че тази криза започна в момент на несъмнен свръхкапацитет от физически капитал в целия свят, който значително превишава потребностите;

| — | факта, че кризата започна точно в момент, когато много европейски корабостроителници излизат от напреднал и често болезнен процес на преструктуриране, модернизация и ускорено техническо развитие. Пример за това е положението на полските корабостроителници; |
| --- | --- |

—

факта, че кризата започна точно в момент, когато много европейски корабостроителници излизат от напреднал и често болезнен процес на преструктуриране, модернизация и ускорено техническо развитие. Пример за това е положението на полските корабостроителници;

| — | специфичните характеристики на този сектор (огромни инвестиции, дълги производствени цикли, прототипи и изделия, неподлежащи на масово производство и др.), които по много начини допринасят за неизбежната и присъща на корабостроенето липса на гъвкавост. В период на дълбока криза това води до драстични мерки, като закриване на корабостроителници. |
| --- | --- |

—

специфичните характеристики на този сектор (огромни инвестиции, дълги производствени цикли, прототипи и изделия, неподлежащи на масово производство и др.), които по много начини допринасят за неизбежната и присъща на корабостроенето липса на гъвкавост. В период на дълбока криза това води до драстични мерки, като закриване на корабостроителници.

2.2   Налице е реална опасност от загуба на критичната маса (6), необходима за поддържане на производството на европейските корабостроителници, и този фактор следва да бъде отчетен при оценката на щетите, които тази загуба може да причини в икономически, социален, технологичен и стратегически аспект за бъдещето на тази Европа, която желаем да изградим.

2.3   Горепосочените фактори подтикнаха Комитета да изготви настоящото становище, чийто основен акцент са специфичните последствия от кризата за корабостроителния сектор. Становището разглежда въпроса от икономическа и социална гледна точка (по отношение на заетостта, висококачествените работни места и регионалното въздействие), както и в технологична и стратегическа перспектива.

2.4   В настоящото становище Комитетът извършва също средносрочен преглед и оценка на изпълнението на инициативата LeaderSHIP 2015 и се стреми да отговори на следните въпроси: какво може да се направи, за да се гарантира успех и да се избегне провал, и как тази инициатива може да бъде актуализирана в отговор на новите фактори, породени от икономическата криза?

3.   Специфични последствия от кризата за корабостроителния сектор

3.1   Предвид уникалния характер на корабостроителния сектор е важно да се подчертае, че натрупването на финансови проблеми в този сектор вследствие на постоянните трудности, свързани с финансирането (7), неблагоприятния етап на икономическия цикъл и оттеглянето на инвеститорите от финансирането на вече направени поръчки (а също и постоянното увеличаване на търговията с плавателни съдове втора употреба (8)) създава сериозен риск, особено поради факта, че този промишлен отрасъл винаги е имал повече финансови проблеми от другите сектори.

3.1.1   Освен това корабостроителният сектор в ЕС, и по-специално подсекторът на корабостроителниците, произвеждащи големи и средни кораби, страда от липса на равнопоставени условия и от нелоялна конкуренция от други части на света, които продължават от десетилетия. В сектора все още липсва система от търговски разпоредби с обвързваща сила в целия свят. Освен това не можем да пренебрегнем факта, че кризата изведе на преден план свръхкапацитета в страни, които се стремят безогледно към постоянно публично финансиране на националното производство.

3.1.2   Предвид безпрецедентното натрупване на голям брой от гореспоменатите неблагоприятни обстоятелства, проблемът, пред който е изправен понастоящем секторът, не може да се разглежда просто като поредното повторение на познат сценарий, а по-скоро като ново и драматично предизвикателство. Важно е да се посочи, че тези затруднения са по-скоро от финансов, отколкото от индустриален/структурен характер.

3.1.3   Независимо от това, кризата предлага възможност за предприемане на действия за запазване и съхраняване на критичната маса, необходима за поддържането на усъвършенствани технологии в този сектор, който – макар и изправен пред опасността от колапс – е от ключово значение за морския транспорт. За съжаление, европейските корабостроителници рискуват да загубят своята критична маса.

3.2   За корабостроителния сектор е характерна тенденцията да изостава от икономическото възстановяване. Предвид тази неблагоприятна тенденция, липсата на подкрепа за сектора може да доведе до фатални щети, които могат да настъпят и при преждевременно прекратяване на действащите мерки за временно подпомагане.

3.2.1   В корабостроителния сектор след период на растеж настъпва период на спад. Тази тенденция в корабостроителния сектор е известна от десетилетия и ЕС следва да предвижда въздействията на икономическия цикъл в секторните си политики.

3.3   При разглеждане на причините и последствията от трудната ситуация в сектора, е важно да се споменат специфичните обстоятелства, например в страни като Полша или Румъния.

Драматичната ситуация в Полша, изразяваща се в неотдавнашния срив на производството в двете основни корабостроителници в Гдиня и Шчечин, е резултат от натрупването на редица пагубни обстоятелства, които не бяха предвидени преди няколко години. Има се предвид изоставянето на усилията за реформиране и преструктуриране на сектора, дължащо се най-вече на политическото решение, взето в периода 2002-2003 г., и на факта, че не беше използван добрият икономически климат на европейския и международния пазар в периода 2003-2008 г.

3.4   Тази индустрия е стратегически важна както сама по себе си, така и във връзка с други сектори и със заетостта. Това обстоятелство заслужава особено внимание и изпъква особено ярко в сегашните кризисни времена. Комисията и, да се надяваме, настоящото председателство на ЕС също признават този факт. Следователно от тях трябва да се очакват и изискват политически действия. За съжаление, понастоящем се наблюдава липса на категорична подкрепа от страна на повечето държави-членки, които развиват корабостроене.

3.5   Социалното въздействие на кризата в корабостроителния сектор е много силно на регионално равнище. Нарастващата безработица в корабостроителните региони и загубата на голяма част от регионалния БВП може да са много по-драстични, отколкото в случая с националните индустрии, при които мерките за подкрепа обхващат цялата страна.

3.6   Закриването на корабостроителница обикновено е окончателно. В този момент наличното ноу-хау и напредналите технологии се загубват безвъзвратно. На практика, всички изделия на корабостроенето са пилотни продукти или прототипи и всяко едно от тях съдържа различен научно-развоен компонент. Ако Европа ги загуби, бъдещето на екологичния транспорт и транспорта с ниски въглеродни емисии, гарантиран от „чистите кораби“, ще бъде в други, несигурни ръце. Освен това загубата на критична маса поражда опасност от ограничаване на достъпа до енергоносители и суровини от океаните и до добива на минерали в открито море.

3.7   Кораборемонтният подсектор не е в криза, но може да започне да усеща конкуренцията на корабостроителниците, които променят своя профил и се насочват към кораборемонтни дейности. Неотдавна обаче имаше случаи на кораборемонтни заводи, които закупиха (или взеха под наем) елементи от производствената инфраструктура на корабостроителниците и наеха екипи от квалифицирани работници от затворените корабостроителници.

3.8   Не на последно място, производството и ремонтът на кораби, както и използваните за това високотехнологично оборудване и материали, играят ключова роля за отбраната на Европа, като подобряват нейната защита и сигурност, а също и състоянието на околната среда, и осъществяват трансфер на технологии в други области на индустрията, което е важен аргумент за търсенето на начини за излизане от настоящата криза в сектора.

3.9   Описвайки ситуацията в корабостроителния сектор, и особено тази в корабостроителниците, не можем да пренебрегнем оценката на сектора за производство на морско оборудване, който е непосредствено свързан с него. В Европа заетите в този сектор са почти два пъти повече от работещите в корабостроителния сектор (изключвайки заетостта в сектора за строителство на яхти и плавателни съдове за отдих, която е един път и половина по-голяма от тази в традиционния корабостроителен сектор). Делът на сектора на ЕС за производството на морско оборудване в световното производство на високотехнологично оборудване е значително по-висок от този на корабостроителния сектор и възлиза на 36 % (за сравнение Азия има дял от 50 % и азиатските продукти са от по-ниска категория). Следователно положението на доставчиците на морско оборудване е значително по-добро от това на корабостроителниците.

3.10   Затова е полезно да разгледаме причините за разликата между двете ситуации и да направим изводи, които могат да бъдат взети предвид при търсенето на ефективни решения за европейските корабостроителници. Прилаганите в този сектор решения и естествените връзки на сектора с корабостроителниците могат да създадат ценни синергии, чието прилагане в целия корабостроителен сектор би било от полза. Същевременно не можем да пренебрегнем прогнозата за значително влошаване на ситуацията в европейския сектор за оборудване при евентуална загуба на критична маса в европейските корабостроителници.

4.   Предлагани действия и решения за преодоляване на сегашната криза в сектора

4.1   Необходимо е спешно да се увеличи търсенето на продуктите и услугите, предлагани от целия сектор (включително ремонтни дейности). Комитетът счита, че за тази цел е важно екологосъобразното ремонтиране на стари, опасни или „замърсяващи“ кораби да се насърчи чрез законодателни мерки и икономически стимули.

4.1.1   За да преодолеят проблема, свързан с лошата пазарна конюнктура в този сектор, ЕС и държавите-членки биха могли, наред с другите мерки, да подкрепят/финансират операции, насочени към покриването на стандартите за опазване на околната среда и икономия на енергия в търговската флота на ЕС, като използват подизпълнители в областта на промишленото/морското оборудване.

4.1.2   Европейските корабостроителници следва да съсредоточат своите усилия върху строителството на кораби със сравнително предимство, т.е. специализирани висококачествени и високотехнологични кораби (9).

4.2   Необходимо е да се помисли за специални мерки в рамките на „вътрешната“ сигурност и гъвкавост, насочени към запазване на връзката на работниците в сектора и тяхното ноу-хау в дъмпинговата фаза на цикъла (10). Те трябва да се поддържат чрез преговори в рамките на социалния диалог и чрез организиране на мерки за държавна помощ, насочени към тази цел.

4.2.1   Някои структурни мерки за регионална помощ биха могли да бъдат преразгледани още веднъж и насочени към сектора. ЕФРР (11) е един възможен източник за финансиране на някои инструменти от този тип.

4.3   Към момента борбата за изравняване на условията за конкуренция на корабостроителния и кораборемонтния пазар не е нито сериозна, нито честна. Свободната конкуренция в Европа трябва да бъде гарантирана, но този сектор, който трябва да излезе на равна нога с останалия свят, следва да получи същото равнище на защита като неговите конкуренти извън ЕС.

4.3.1   Ако корабостроителният сектор се разглежда като стратегически важен, тогава по отношение на конкуренцията извън ЕС следва да вземем мерки, подобни на тези, които се предприемат, например, във връзка със сектора на моторните превозни средства. Същевременно обаче последното споразумение с Корея дори не изисква тази страна да изпълнява последните си, както и предишните си задължения; подобен подход не е сериозен.

4.3.2   Корея трябва да спазва своя ангажимент да прилага цени, съответстващи на нормалната стойност, и да не отпуска финансова помощ на корабостроителниците. Комисията следва да препоръча това на новата среща на ОИСР, посветена на преговорите за ново споразумение в корабостроенето.

4.4   Връзката на корабостроенето с отбраната също има важна роля за бъдещето на сектора. Тук трябва да се обърне внимание на действията, предприети от Европейската агенция за отбрана, които следва да се разглеждат като перспективни. В тази връзка би било целесъобразно да се споменат възможностите, които технологиите с двойна употреба създават за този сектор.

4.5   Важно е да се развиват капацитетът и потенциалът на технологичната платформа WATERBORNE във връзка с корабостроителния сектор като част от 7-ата рамкова програма за НИРД и синергиите ѝ с други технологични платформи, като по този начин се поддържа развитието на едно от най-важните „оръжия“ на сектора, а именно мерките за научноизследователска и развойна дейности и иновации.

4.6   Поддържането на критична маса на индустрията на европейско равнище е изключително важно, ако искаме да имаме безопасни, „зелени“ и „енергоспестяващи“ кораби, които ще имат решаващо значение за бъдещото опазване на морската среда, за разходите на целия транспорт, както и за защитата и поддържането на европейския транспорт във връзка с енергийните доставки (крайбрежни кораби, платформи, настаняване на работниците на сондажните платформи, офшорни вятърни паркове и др.). Това е свързано и с идеята за организиране на „зелен“ транспорт (морски превоз на къси разстояния, морски магистрали и др.).

4.6.1   В Насоките на Общността относно държавната помощ за защита на околната среда [2008/C82/01] изрично се споменава придобиването на екологосъобразни плавателни съдове. Тези насоки трябва да се приложат бързо и без бюрократични спънки.

4.7   В контекста на сегашните предизвикателства, общата система за подкрепа, осигурявана от рамковите програми и насочена към секторите, осигуряващи серийно производство, би трябвало да се адаптира към нуждите на корабостроителния сектор, така че тези програми да се прилагат по отношение на високотехнологичното корабостроене, което като правило произвежда прототипи или малки серии.

4.8   Изготвената от Европейската комисия Европейска финансова рамка за държавната помощ за корабостроенето от 2003 г. (12) е полезна и трябва да се продължи след 2011 г., за да се гарантират надеждни условия за развитие на иновациите. Обновените принципи следва да отговарят по-ефективно на специфичните и най-нови потребности на сектора и да гарантират по-голямата му стабилност.

5.   Инициативата LeaderSHIP 2015 – какво можем да направим, за да гарантираме, че тя ще помогне на сектора в сегашната криза и да избегнем провал?

5.1   Когато инициативата LeaderSHIP 2015 (LS) беше разработена от сектора и подкрепена от вземащите решения в ЕС през периода 2002-2003 г., перспективите пред европейския корабостроителен сектор изглеждаха доста лоши. Новите поръчки бяха спрели, а разходите по строителството на нови кораби бяха ниски и намаляваха поради силния ръст на производствения капацитет в Азия.

5.1.1   Понастоящем стратегията LS 2015 е в средата на своя срок на изпълнение, но секторът е в подобна или – предвид глобалната криза – може би още по-лоша ситуация в сравнение с периода, когато беше поставено началото на инициативата.

5.1.2   Преди шест години инициативата LS 2015 се разглеждаше като визия, основана на вярата в производствените възможности и иновационния потенциал на европейския морски сектор и върху решимостта да се води борба за неговото бъдеще. Изглежда, че този подход е валиден и сега, но самата инициатива трябва да бъде коригирана и адаптирана към сегашната реалност, особено като се направят изводи от периода на нейното създаване и изпълнение.

5.2   Социалните партньори в корабостроителния сектор дават следната оценка на LS2015:

| а) | Основни постижения:






  — | промяна на начина на мислене в сектора; |
| --- | --- | --- |

а)

Основни постижения:

—

промяна на начина на мислене в сектора;

| — | промяна в отношението към сектора от страна на вземащите решения и обществеността; |
| --- | --- |

—

промяна в отношението към сектора от страна на вземащите решения и обществеността;

| — | политически последователен подход; |
| --- | --- |

—

политически последователен подход;

| — | европейския характер на инициативата; |
| --- | --- |

—

европейския характер на инициативата;

| — | конкретен напредък в отделни области на действие (иновации, социален диалог, права на интелектуална собственост, технически принципи на производствения процес). |
| --- | --- |

—

конкретен напредък в отделни области на действие (иновации, социален диалог, права на интелектуална собственост, технически принципи на производствения процес).

| б) | Основни недостатъци:






  — | не са реализирани няколко конкретни предложения (LPF (13), финансиране); |
| --- | --- | --- |

б)

Основни недостатъци:

—

не са реализирани няколко конкретни предложения (LPF (13), финансиране);

| — | на някои въпроси (напр. структурата на сектора) не беше отделено необходимото внимание. |
| --- | --- |

—

на някои въпроси (напр. структурата на сектора) не беше отделено необходимото внимание.

5.2.1   Накратко, социалните партньори считат, че дългосрочният подход трябва да бъде адаптиран посредством мерки за преодоляване на кризата.

5.3   В документ, представящ виждането ѝ за изпълнението на програмата LS 2015 отпреди две години, Комисията даде следното заключително становище: „LeaderSHIP 2015 продължава да осигурява подходяща рамка за политиката в областта на корабостроенето. Изпълняването на програмата трябва да продължи и, където е възможно, да се ускори, особено по отношение на проблема с финансирането производството на кораби. Трябва също така да се отбележи, че в много области топката е в полето на отрасъла (например по отношение на структурата му) или на държавите-членки“. Комисията заявява, че ще продължава да разчита на LeaderSHIP 2015 и да работи за осигуряване изготвянето и прилагането на равнище ЕС на най-доброто съчетание от политики.

5.4   Независимо от съдържанието или намеренията на горната оценка, трябва да заявим съвсем ясно, че повече от две години след съставянето на този документ съществува спешна необходимост (основно поради промените в сектора, предизвикани от кризата) от нейното актуализиране и включване в програмата за обновени инструменти, въпреки че общите характеристики на най-важните мерки за сектора изглежда не са загубили нищо от своята актуалност.

5.4.1   Изглежда, че основният проблем пред успеха на инициативата LeaderSHIP 2015 е неефективното изпълнение на планираните дейности и ограниченото реализиране на инициативата в някои държави-членки, особено в тези, които членуват в ЕС сравнително отскоро.

5.5   По отношение на въздействието на инициативата LeaderSHIP 2015 върху заетостта в корабостроителния сектор, оценките на някои кръгове са твърде скептични (14). Те разглеждат липсата на конкретни мерки за прилагане като недостатък на инициативата. Те изтъкват, че единствените промени в резултат от прилагането на LS2015 са предимно от качествен характер и се отнасят до новите умения на работниците.

Брюксел, 29 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Планираният отговор на кризата беше представен в Bremerhaven на заседанието на представителите на високо равнище в рамките на инициативата LeaderSHIP.

1

(2)  Досега Европа доминираше на пазарите за кредитиране на корабостроенето. За да се запази и развие това ноу-хау, трябва да се създаде европейска система за предоставяне на гаранции, която да дава възможност на корабостроителниците да осигуряват финансиране за настоящите и бъдещите поръчки. Европа трябва да запази и развие своята роля на център на финансиране на корабостроенето.

2

(3)  Икономическите последствия от загубата на критична маса в САЩ се изразяват в 300-процентно увеличение на разходите за строителство на нови плавателни съдове след кризата в сектора.

3

(4)  Европейски социален фонд.

4

(5)  Определение на този термин може да намерите в речника в края на становището.

5

(6)  Минимално равнище на общото производство в корабостроителниците на държавите-членки на ЕС, необходимо, за да се гарантира, че корабостроителният сектор в ЕС ще продължи да работи.

6

(7)  Постоянното увеличаване на проблемите, свързани с финансирането, е резултат от ниските маржове на печалба (CESA -Общност на асоциациите на европейските корабостроителни и кораборемонтни заводи).

7

(8)  Излишъкът от кораби значително превишава ръста на потребностите от морски транспорт. Ако всички нови кораби се подредят един зад друг, те ще образуват редица, дълга 60 морски мили (по данни на проучвателните служби на Bloomberg и Clarkson).

8

(9)  Без да смятаме за пълно настоящето изброяване, тук можем да посочим пътнически кораби, туристически кораби, яхти, кораби за развлечение, обслужващи кораби, кораби за превоз на автомобили и химикали, кораби за транспортиране на втечнен природен газ (ВПГ), втечнен етиленов газ и втечнен петролен газ, офшорни кораби, среден клас ледоразбивачи, кораби-хотели, кораби за защита на риболова, влекачи – снабдители, сондажни платформи, офшорни вятърни паркове, кораби с военно предназначение, кораби, оборудвани с технологии с двойна употреба, многоцелеви модерни товарни кораби, влекачи и научноизследователски кораби.

9

(10)  Това е периодът, по време на който се проявяват последствията на кризата и спадът в икономическия цикъл (много ограничено количество поръчки).

10

(11)  Европейски фонд за регионално развитие.

11

(12)  ОВ C 317 2003 г., стр. 11.

12

(13)  Финансирането на платформата Leadership.

13

(14)  Презентация: „Оценка на въздействието на програмата LeaderSHIP върху заетостта в корабостроителния сектор“, Jerzy Bieliński, Renata Płoska – Гдански университет, Полша.

14

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 1

Речник на термините:

—   Корабостроене (включително кораборемонт и конверсия на кораби): отнася се за по-големи (най-вече морски) плавателни съдове, предназначени за търговски цели, но също и за военни кораби. Включва също продуктите и услугите, които се доставят за производството, конверсията и поддръжката на тези кораби (за морско корабоплаване и корабоплаване по вътрешни водни пътища) (1). В рамките на корабостроителния сектор могат да бъдат разграничени два подсектора (2):

производство на кораби;

морско оборудване.

—   Производство на кораби: включва производството, ремонта (и конверсията на кораби) и е насочено към по-големи търговски съдове за морско корабоплаване. Тук се включва също подсекторът за производство на големи яхти.

—   Морско оборудване: включва всички продукти и услуги, които се доставят за производството, конверсията и поддръжката на тези кораби (морско корабоплаване и корабоплаване по вътрешни водни пътища) и морските структури. Тук спадат техническите услуги в областта на проектирането, монтажа, въвеждането в експлоатация и поддръжката на корабите (включително кораборемонта) (3).

Факти и статистически данни:

Корабостроителници:

В Европа има около 150 големи корабостроителници, като близо 40 от тях са активни на световния пазар на големи търговски плавателни съдове за морско корабоплаване. Около 120 000 души в Европейския съюз са пряко заети в корабостроителниците (гражданско и военно корабостроене и кораборемонт). С пазарен дял от около 15 % като обем, Европа все още се конкурира с държавите от Източна Азия за водеща роля в света по отношение на стойността на произведените граждански кораби (15 млрд. EUR през 2007 г.) (4).

Морско оборудване:

Броят на пряко заетите в сектора за морско оборудване се оценява на 287 000, а непряко заети са около 436 000 души. През 2008 г. годишният оборот на сектора беше оценен на около 42 млрд. EUR (5). Близо 46 % от произведеното оборудване е предназначено за износ. Секторът за морско оборудване е третият по големина морски отрасъл след морския транспорт и рибарството (6).

---

(1)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/maritime/index_en.htm.

(2)  ECORYS, Study on Competitiveness of the European shipbuilding Industry („Проучване на конкурентоспособността на европейския корабостроителен сектор“), Ротердам, октомври 2009 г.

(3)  http://www.emec.eu/marine_equipment/index.asp.

(4)  http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/maritime/index_en.htm.

(5)  Членове на EMEC (Европейски съвет за морско оборудване): Германия, Дания, Италия, Нидерландия, Норвегия, Обединеното кралство, Полша, Турция, Финландия, Франция, Хърватия и Швеция.

(6)  http://www.emec.eu/marine_equipment/index.asp.

---

ПРИЛОЖЕНИЕ 2

към Становището на Европейския икономически и социален комитет

Изменението по-долу, което получи поне една четвърт от подадените гласове, беше отхвърлено по време на дебатите:

Параграф 1.11

се заличава.

| „ | “ |
| --- | --- |

„

Резултат от гласуването:

Резултат от гласуването:

| За | : | 65 |
| --- | --- | --- |
| Против | : | 108 |
| Въздържали се | : | 18 |

За

:

65

Против

:

108

Въздържали се

:

18

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/44

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Нови тенденции в самостоятелната заетост: конкретният случай на икономически зависимата самостоятелна заетост“ (становище по собствена инициатива)

2011/C 18/08

Докладчик: г-н ZUFIAUR NARVAIZA

На 26 февруари 2009 г. Европейският икономически и социален комитет, в съответствие с член 29, параграф 2 от Правилника за дейността си, реши да изготви становище по собствена инициатива относно:

„Нови тенденции в самостоятелната заетост: конкретният случай на икономически зависимата самостоятелна заетост“.

Специализираната секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 23 февруари 2010 г.

На 462-рата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 29 април 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 137 гласа „за“, 52 гласа „против“ и 11 гласа „въздържал се“.

1.   Резюме, заключения и препоръки

Настоящото становище разглежда определенията, дадени от различни европейски организации на отделните форми на самостоятелната заетост. По-конкретно обаче то прави анализ на най-новите тенденции, свързани с „параподчинената“ заетост, наричана още „икономически зависима самостоятелна заетост“. Разсъжденията относно икономически зависима самостоятелна заетост произтичат от желанието за по-добро осмисляне на промените в областта на самостоятелната заетост, която под въздействието на дълбоки икономически и социални промени се разви отвъд отдавна признатите в страните от ЕС традиционни форми на самостоятелна заетост. Правното признаване на една нова категория работници, разположена между заетото лице и самостоятелно заетото лице, се наблюдава само в част от европейските държави. Общата цел на съществуващите национални законодателства е да спомагат за по-добрата защита на някои категории работници, без да ги приравняват към заетите лица. В страните, които признават съществуването на междинна категория между статута на наемен работник и статута на самостоятелно заето лице, се забелязва, че на положението на икономическа зависимост се признават редица права, които не се признават на друг вид самостоятелно заети лица, въпреки че тези права са по-незначителни от правата на наемните работници. При тази хипотеза обхватът на предоставената на „икономически зависимото самостоятелно заето лице“ защита значително се различава в отделните страни. Поради това правата на икономически зависимото самостоятелно заето лице могат да се отнасят до социалната защита. Могат също така да бъдат вдъхновени от гаранциите, предоставени от правото на труд на заетите лица. В този смисъл те могат да се прилагат към индивидуалните отношения между заетото лице и неговия клиент (минимален доход, времетраене на заетостта и пр.), но и да доведат дотам да се признае на икономически зависимите самостоятелно заети лица правото да се организират и да действат колективно, за да отстояват и преследват своите професионални интереси.

Освен разликите, характерни за социално-икономическите реалности в различните страни, предизвикателствата, свързани с правното признаване на икономически зависимата самостоятелна заетост, могат да обяснят разнообразието от национални законодателства. Съществуването на такива междинни статути може наистина да породи закономерни резерви у хората. Така например може да има опасение, че дори ако въпросните правни категории бъдат изяснени, признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост може на практика да стане причина към нея да бъдат причислени хора, които дотогава са били наемни работници, например по модела на приетите от предприятията стратегии за възлагане на трудови дейности на външни изпълнители. По този начин забележките относно признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост не могат изцяло да бъдат отделени от забележките относно „псевдосамостоятелната заетост“, която е реалност в редица страни от ЕС и има свидетелства за това. Така е в сектори като строителството, където тази незаконна практика е толкова разпространена, че наложи неотдавнашното приемане на обща позиция на европейските социални партньори от този сектор. Не може да се отрече, че има работници, които формално (с оглед именно на названието, дадено на правоотношенията им от страните по договора) са самостоятелно заети, но упражняват дейността си в условия, характерни за наемните работници. Хипотетично това се случва най-често, когато един работодател прибягва до квалификацията „самостоятелна заетост“, за да избегне прилагането на трудовото право и/или на социалноосигурителното право. В действителност в много случаи преминаването към статута на икономически зависимо самостоятелно заето лице не е доброволно, а принудително, под въздействието на външни фактори като изнасяне на производството или преструктуриране на предприятието, от което следва прекратяване на трудови договори.

Въпреки опасностите, които крие, признаването на статут на икономически зависимо самостоятелно заето лице все пак е средство (във всички възприели го страни) за осигуряване на по-голяма правна защита на работниците, които не са наети в юридическия смисъл на думата, а самостоятелно заети, макар и поставени в такова положение, че не могат да се ползват с икономическа защита, каквато би им осигурила работата за множество възложители. В това отношение признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост (освен видовете защита като социалната сигурност и професионалния статут, които това признаване би могло да насърчи) може да бъде и средство за укрепване на предприемаческия дух. От друга страна, признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост, за да се уравновеси договорното правоотношение между работника и неговия възложител, може да намали икономическата тежест за работника и да насърчи извършването на услуги с по-добро качество в полза на крайния потребител.

Разнообразието от законодателства в тази материя е въпрос, който вълнува Европейския съюз като цяло в момент, когато се наблюдава развитие на трансграничните услуги. Общностната хармонизация на професионалните статути в ЕС, като се започне с определението за икономически зависима самостоятелна заетост, със сигурност не е лека задача. Във всяко разсъждение по този въпрос не бива да се пренебрегва разнообразието от национални законодателства и практики: съгласно европейското социално законодателство определението за заето лице и за предприемач действително се дава на национално равнище.

Все пак не можем да се преструваме, че не осъзнаваме неотложната необходимост от по-добро разбиране на развитието на самостоятелната заетост. В противен случай в страните, където икономически зависимите самостоятелно заети лица не се определят като заети, има опасност нарастваща част от европейските работници да останат без защита.

1.1   Да се развият средства за реално статистическо отчитане на икономически зависимата самостоятелна заетост в Европейския съюз.

1.2   Да се насърчи извършването на проучвания за подробен анализ на националния опит по отношение на икономически зависимата самостоятелна заетост.

1.3   Да се включи изрично въпросът за икономически зависимата самостоятелна заетост в основните насоки за растеж и работни места по начини, които ще бъдат определени по-нататък.

1.4   Да се насърчат европейските социални партньори да включат икономически зависимата самостоятелна заетост в своите работни програми на професионално и отраслово равнище. Съвместният анализ на европейските социални партньори (1), публикуван през октомври 2007 г., показва колко е важен въпросът за професионалния статут за участниците в европейския социален диалог. В този контекст би било полезно да се оценят възможностите за развитие на връзки между европейските социални партньори и организациите, по-специално националните, представляващи самостоятелно заети лица.

1.5   Въз основа на анализи и сведения, събрани съгласно предишните препоръки, би могло да се откроят общите елементи в различните държави-членки на Европейския съюз, за да се даде определение за заето лице. Подобен подход ще се окаже полезен не само за правилното прилагане на съществуващите европейски директиви от областта на трудовото право, но и за по-доброто осмисляне на нарастването на трансграничната заетост в Европа. Той би позволил да се разполага с необходими сведения за по-доброто осмисляне на икономически зависимата самостоятелна заетост. Всеки опит за по-добро осмисляне на икономически зависимата самостоятелна заетост предполага като предварително условие наличието на възможно най-ясни и точни елементи от определението на наемния труд.

2.   Въведение

Този, който работи като независим, буквално се различава от този, който извършва своята дейност в зависимост от другите. Тази привидна простота обаче не може да прикрие факта, че самостоятелната заетост обхваща най-различни ситуации в социално-икономически аспект, поради което не можем да подхождаме към всички по един и същ начин. Това разнообразие на самостоятелната заетост се усеща във всички държави от Европейския съюз. Зависимите подизпълнители са в центъра на настоящото становище. Интересуваме се какво се крие на практика във формите на самостоятелна заетост, за да разберем в кой момент ще поставят под въпрос икономическата независимост на самостоятелно заетия работник. Следователно няма да разгледаме въпроса за недекларираните работници, нито за т.н. „фалшиви самостоятелно заети лица“, въпреки че и двата вида могат да имат действителна или привидна връзка с икономически зависимите самостоятелно заети лица.

Икономически зависимата самостоятелна заетост най-напред е актуален проблем в Европейския съюз (1). Освен това тя бе юридически призната в някои европейски страни, които приеха правни определения и въведоха специфични форми на защита (2). И накрая трябва да се проумеят свързаните с икономически зависимата самостоятелна заетост предизвикателства (3).

3.   Икономически зависимата самостоятелна заетост: актуална тема в Европейския съюз

3.1   Нов вид самостоятелно заети работници за нови социално-икономически реалности

| 3.1.1 | Редица фактори могат да доведат до появата на „нови“ самостоятелно заети лица, т.е. които извършват дейности, невключени априори в традиционно установените рамки на независимите професии, като земеделците и свободните професии (2). Например може да става дума за няколко явления:






  — | стратегиите на фирмите и в частност някои форми на изнасяне на заетостта в други страни; |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Редица фактори могат да доведат до появата на „нови“ самостоятелно заети лица, т.е. които извършват дейности, невключени априори в традиционно установените рамки на независимите професии, като земеделците и свободните професии (2). Например може да става дума за няколко явления:

—

стратегиите на фирмите и в частност някои форми на изнасяне на заетостта в други страни;

| — | появата на нови социални нужди, свързани с демографските промени и със застаряването на населението; |
| --- | --- |

—

появата на нови социални нужди, свързани с демографските промени и със застаряването на населението;

| — | промените, засягащи работната ръка, като повишаването на образователния ценз на населението; |
| --- | --- |

—

промените, засягащи работната ръка, като повишаването на образователния ценз на населението;

| — | увеличаването на участието на жените в пазара на труда; |
| --- | --- |

—

увеличаването на участието на жените в пазара на труда;

| — | необходимостта да се интегрират на пазара на труда някои уязвими категории, които сега са изключени от него. За тези групи самостоятелната заетост може да представлява в някои случаи алтернатива на безработицата; |
| --- | --- |

—

необходимостта да се интегрират на пазара на труда някои уязвими категории, които сега са изключени от него. За тези групи самостоятелната заетост може да представлява в някои случаи алтернатива на безработицата;

| — | желанието на някои работници да съчетаят по-добре своя професионален и личен живот; |
| --- | --- |

—

желанието на някои работници да съчетаят по-добре своя професионален и личен живот;

| — | развитието на услугите и новите възможности, които предлагат информационните и комуникационните технологии. |
| --- | --- |

—

развитието на услугите и новите възможности, които предлагат информационните и комуникационните технологии.

| 3.1.2 | С оглед на този напредък в научната литература, основаваща се върху емпирични изследвания, се наблюдава тенденция да се идентифицират различни категории самостоятелно заети лица. Най-често се употребяват следните (3):






  — | предприемачите, които ръководят своето предприятие, като прибягват до назначаването, и следователно, до помощта на заети лица; |
| --- | --- | --- |

3.1.2

С оглед на този напредък в научната литература, основаваща се върху емпирични изследвания, се наблюдава тенденция да се идентифицират различни категории самостоятелно заети лица. Най-често се употребяват следните (3):

—

предприемачите, които ръководят своето предприятие, като прибягват до назначаването, и следователно, до помощта на заети лица;

| — | „традиционните“ свободни професии (4), чиито представители, за да упражняват своя занаят, трябва да отговарят на специфични изисквания, наложени от националните законодателства (сертифициране на способностите, подчинение на характерни за професията им етични кодекси). Те могат да бъдат работодатели, но обикновено упражняват дейностите си сами или в съдружие със свои колеги. Такива например са адвокатите или лекарите; |
| --- | --- |

—

„традиционните“ свободни професии (4), чиито представители, за да упражняват своя занаят, трябва да отговарят на специфични изисквания, наложени от националните законодателства (сертифициране на способностите, подчинение на характерни за професията им етични кодекси). Те могат да бъдат работодатели, но обикновено упражняват дейностите си сами или в съдружие със свои колеги. Такива например са адвокатите или лекарите;

| — | занаятчиите, търговците и земеделците, които са основното ядро на традиционните форми на самостоятелна заетост и които могат да бъдат подпомагани от членове на своите семейства и/или от малък брой постоянни или непостоянни служители; |
| --- | --- |

—

занаятчиите, търговците и земеделците, които са основното ядро на традиционните форми на самостоятелна заетост и които могат да бъдат подпомагани от членове на своите семейства и/или от малък брой постоянни или непостоянни служители;

| — | „самостоятелно заетите лица от нов вид“, които упражняват квалифицирани дейности, но професиите им не са законово уредени във всички държави, противно на гореспоменатите представители на свободните професии; |
| --- | --- |

—

„самостоятелно заетите лица от нов вид“, които упражняват квалифицирани дейности, но професиите им не са законово уредени във всички държави, противно на гореспоменатите представители на свободните професии;

| — | самостоятелно заетите лица, които упражняват високо или ниско квалифицирани дейности, без да прибягват до наемане на работници, и чието съществуване е резултат от стратегиите на предприятията, в частност - от преминаването към възлагане на външни изпълнители на определени етапи от производствения процес. |
| --- | --- |

—

самостоятелно заетите лица, които упражняват високо или ниско квалифицирани дейности, без да прибягват до наемане на работници, и чието съществуване е резултат от стратегиите на предприятията, в частност - от преминаването към възлагане на външни изпълнители на определени етапи от производствения процес.

| 3.1.3 | Успоредно с тези определения ЕВРОСТАТ прави статистическо описание на самостоятелната заетост в своето проучване за работната сила , като различава няколко вида самостоятелно заети лица:






  — | работодатели, определени като хора, които извършват своя собствена дейност (предприятие, свободна професия, земеделска дейност), за да реализират печалба, като за целта наемат поне едно лице; |
| --- | --- | --- |

3.1.3

Успоредно с тези определения ЕВРОСТАТ прави статистическо описание на самостоятелната заетост в своето проучване за работната сила , като различава няколко вида самостоятелно заети лица:

—

работодатели, определени като хора, които извършват своя собствена дейност (предприятие, свободна професия, земеделска дейност), за да реализират печалба, като за целта наемат поне едно лице;

| — | работещи за своя сметка („own account workers“), определени като хора, развиващи своя собствена дейност (предприятие, свободна професия, земеделска дейност), за да реализират печалба, без обаче да наемат работници. През 2008 г. тази категория работници надхвърли 36 млн. души в ЕС-27 или 16 % от работещите; |
| --- | --- |

—

работещи за своя сметка („own account workers“), определени като хора, развиващи своя собствена дейност (предприятие, свободна професия, земеделска дейност), за да реализират печалба, без обаче да наемат работници. През 2008 г. тази категория работници надхвърли 36 млн. души в ЕС-27 или 16 % от работещите;

| — | семейни работници („family workers“), определени като лица, помагащи на член от семейството си да упражнява икономическа дейност (търговска или земеделска), макар и да не могат да бъдат определени като заети лица. |
| --- | --- |

—

семейни работници („family workers“), определени като лица, помагащи на член от семейството си да упражнява икономическа дейност (търговска или земеделска), макар и да не могат да бъдат определени като заети лица.

| 3.1.4 | Наистина е трудно да се определи количественото измерение на явлението икономически зависима самостоятелна заетост. Единствено в страните, в които тази категория работници е юридически призната, е очертана по-точно групата на тези, които са самостоятелно заети, но трудът им е икономически зависим. Няма съмнение обаче, че част от работниците, статистически считани за самостоятелно заети, се намират в положение на икономическа зависимост от клиент или възложител при упражняване на своите дейности. |
| --- | --- |

3.1.4

Наистина е трудно да се определи количественото измерение на явлението икономически зависима самостоятелна заетост. Единствено в страните, в които тази категория работници е юридически призната, е очертана по-точно групата на тези, които са самостоятелно заети, но трудът им е икономически зависим. Няма съмнение обаче, че част от работниците, статистически считани за самостоятелно заети, се намират в положение на икономическа зависимост от клиент или възложител при упражняване на своите дейности.

| 3.1.5 | Ако разгледаме наличните европейски данни за мащаба на самостоятелната заетост (5), ще забележим, че през 2007 г. във всяка от държавите-членки самостоятелно заетите лица, които не са наемали нито един работник, са били поне 50 % от общия брой на самостоятелно заетите лица. В някои държави-членки този процент е дори по-висок (70 % или повече). Така е в Чехия, Литва, Португалия, Словакия и Обединеното кралство. Ако вземем предвид социално-икономическите промени, обясняващи появата на нови форми на самостоятелна заетост и опитът на страните, които са легализирали тези нови форми на заетост, би било разумно да приемем, че значителна част от тези „own account workers“ работят в положение на икономическа зависимост. |
| --- | --- |

3.1.5

Ако разгледаме наличните европейски данни за мащаба на самостоятелната заетост (5), ще забележим, че през 2007 г. във всяка от държавите-членки самостоятелно заетите лица, които не са наемали нито един работник, са били поне 50 % от общия брой на самостоятелно заетите лица. В някои държави-членки този процент е дори по-висок (70 % или повече). Така е в Чехия, Литва, Португалия, Словакия и Обединеното кралство. Ако вземем предвид социално-икономическите промени, обясняващи появата на нови форми на самостоятелна заетост и опитът на страните, които са легализирали тези нови форми на заетост, би било разумно да приемем, че значителна част от тези „own account workers“ работят в положение на икономическа зависимост.

| 3.1.6 | Тенденциите през последните десетилетия сочат, че в Европа все повече самостоятелно заети лица стават част от формалната трудова заетост, а от друга страна се увеличават формите на икономически зависим труд чрез нетрудови правни форми. Следователно е необходимо да се посочат критериите за определяне на икономическата зависимост и да се създадат статистически механизми, чрез които да се установи броят на лицата, които работят по този начин. |
| --- | --- |

3.1.6

Тенденциите през последните десетилетия сочат, че в Европа все повече самостоятелно заети лица стават част от формалната трудова заетост, а от друга страна се увеличават формите на икономически зависим труд чрез нетрудови правни форми. Следователно е необходимо да се посочат критериите за определяне на икономическата зависимост и да се създадат статистически механизми, чрез които да се установи броят на лицата, които работят по този начин.

3.2   Икономически зависимата самостоятелна заетост – въпрос, поставен на европейско равнище

| 3.2.1 | От доста години Европейският съюз е загрижен за защитата на самостоятелно заетите лица. По този повод може да се спомене препоръка 2003/134/ЕО на Съвета от 18 февруари 2003 г. (6) относно по-добра защита на здравето и сигурността на работното място на самостоятелно заетите лица. Въпросите, свързани със защитата на самостоятелно заетите лица, са отразени в текущия дебат за предложението за нова директива за прилагане на принципа на еднакво третиране на мъжете и жените, извършващи самостоятелна дейност. |
| --- | --- |

3.2.1

От доста години Европейският съюз е загрижен за защитата на самостоятелно заетите лица. По този повод може да се спомене препоръка 2003/134/ЕО на Съвета от 18 февруари 2003 г. (6) относно по-добра защита на здравето и сигурността на работното място на самостоятелно заетите лица. Въпросите, свързани със защитата на самостоятелно заетите лица, са отразени в текущия дебат за предложението за нова директива за прилагане на принципа на еднакво третиране на мъжете и жените, извършващи самостоятелна дейност.

| 3.2.2 | Впрочем разграничението между наети работници и самостоятелно заети работници е в центъра на настоящите обсъждания на изменение на Директива 2002/15/ЕО за организацията на работното време на лицата, извършващи транспортни дейности в автомобилния транспорт. |
| --- | --- |

3.2.2

Впрочем разграничението между наети работници и самостоятелно заети работници е в центъра на настоящите обсъждания на изменение на Директива 2002/15/ЕО за организацията на работното време на лицата, извършващи транспортни дейности в автомобилния транспорт.

| 3.2.3 | Колкото до въпроса за икономически зависимата самостоятелна заетост, той неведнъж е бил изрично поставян на равнището на Европейския съюз. В доклада на Alain Supiot, внесен в Европейската комисия през 2000 г (7)., се признава съществуването на „работници, които не могат да бъдат определени като наемни, но се намират в положение на икономическа зависимост спрямо някой възложител“ и препоръчва признаването на обоснованите от тази зависимост „социални права“ в тяхна полза. |
| --- | --- |

3.2.3

Колкото до въпроса за икономически зависимата самостоятелна заетост, той неведнъж е бил изрично поставян на равнището на Европейския съюз. В доклада на Alain Supiot, внесен в Европейската комисия през 2000 г (7)., се признава съществуването на „работници, които не могат да бъдат определени като наемни, но се намират в положение на икономическа зависимост спрямо някой възложител“ и препоръчва признаването на обоснованите от тази зависимост „социални права“ в тяхна полза.

| 3.2.4 | В своята Зелена книга, посветена на осъвременяването на трудовото право и публикувана през 2006 г. (8), Европейската комисия посочва, че „самостоятелната заетост е и средство за посрещане на нуждите от преустройство, от намаляване на преките или непреките разходи за работна ръка, както и за управление на ресурсите по по-гъвкав начин в непредвидени икономически обстоятелства. В нея личи предпочитанието към определен търговски модел от страна на предприятията от сферата на услугите, които изпълняват проекти в полза на своите клиенти. Тя често е израз на доброволно решение за независим труд въпреки ниската социална защита, в замяна на по-пряк контрол над условията на наемане и възнаграждение“. На тази основа Комисията подчертава също така, че „понятието икономически зависима самостоятелна заетост покрива положения между ясно определените понятия наемен труд и работа за своя сметка. Тази категория работници не са на трудов договор. Те не зависят от трудовото право, защото заемат една „сива зона“ между трудовото и търговското право. Макар и формално „работещи за своя сметка“, те си остават икономически зависими само от един възложител или клиент/работодател за произхода на своите доходи. Това явление следва ясно да се различава от съзнателно погрешната употреба на определението работа за своя сметка“. |
| --- | --- |

3.2.4

В своята Зелена книга, посветена на осъвременяването на трудовото право и публикувана през 2006 г. (8), Европейската комисия посочва, че „самостоятелната заетост е и средство за посрещане на нуждите от преустройство, от намаляване на преките или непреките разходи за работна ръка, както и за управление на ресурсите по по-гъвкав начин в непредвидени икономически обстоятелства. В нея личи предпочитанието към определен търговски модел от страна на предприятията от сферата на услугите, които изпълняват проекти в полза на своите клиенти. Тя често е израз на доброволно решение за независим труд въпреки ниската социална защита, в замяна на по-пряк контрол над условията на наемане и възнаграждение“. На тази основа Комисията подчертава също така, че „понятието икономически зависима самостоятелна заетост покрива положения между ясно определените понятия наемен труд и работа за своя сметка. Тази категория работници не са на трудов договор. Те не зависят от трудовото право, защото заемат една „сива зона“ между трудовото и търговското право. Макар и формално „работещи за своя сметка“, те си остават икономически зависими само от един възложител или клиент/работодател за произхода на своите доходи. Това явление следва ясно да се различава от съзнателно погрешната употреба на определението работа за своя сметка“.

| 3.2.5 | В становището на ЕИСК относно Зелената книга (9) също се разглежда този въпрос. |
| --- | --- |

3.2.5

В становището на ЕИСК относно Зелената книга (9) също се разглежда този въпрос.

4.   Икономически зависимата самостоятелна заетост: юридическа реалност в някои страни от Европейския съюз

4.1   Наличие на междинни юридически категории между наемен труд и самостоятелна заетост

| 4.1.1 | Юридическият смисъл на понятието икономически зависима самостоятелна заетост може да ни наведе на мисълта, че тя се намира между категорията наемен работник и категорията самостоятелно заето лице. |
| --- | --- |

4.1.1

Юридическият смисъл на понятието икономически зависима самостоятелна заетост може да ни наведе на мисълта, че тя се намира между категорията наемен работник и категорията самостоятелно заето лице.

| 4.1.2 | Към този момент ограничен брой държави-членки признават понятието икономически зависимо самостоятелно заето лице като такова, но под различни форми и в различна степен, и се стараят да го дефинират. Тази междинна категория работници, разположена между независим и наемен труд, води до създаване на нови форми на заетост, чиито обхват и съдържание обаче са различни в отделните държави. По-конкретно така е в Германия, Австрия, Испания, Италия, Португалия и Обединеното кралство. Например в Италия понятието парасубординация се употребява по отношение на работниците, подписали „договор за координирано и продължително сътрудничество“, и на работниците, подписали „договор за сътрудничество по проекти“. В Обединеното кралство се среща категорията „worker“, различна от категорията „employee“. „Worker“ се различава от наемния работник (employee), доколкото върши работата си, без да е подвластен на работодател. В Австрия съществуват законовопризнати специфични форми на договор, в които могат да се открият признаци на общ подход към икономически зависимата самостоятелна заетост. Такива са по-конкретно договорите за свободни услуги („free service contracts“). Ангажираните с такива договори работници се различават от наемните работници по това, че дори най-често да работят само за едно лице и по определен график, не са му подчинени. В Германия откриваме понятието „arbeitnehmerähnliche Person“ (employee-like person) – буквално „нещо като наемен работник“. Тази категория работници, която в трудовото право се разглежда отделно от работниците, включва хората, които, в рамките на търговски договор или договор за услуги, извършват работа с личен труд, без да прибягват до наемни работници, и над 50 % от оборота им е осигурен само от един клиент. Най-пресният и успешен пример за определение на икономически зависимия труд се наблюдава в Испания. Приетият през 2007 г. закон за самостоятелно заетите лица определя икономически зависимия работник според няколко критерия. Такъв е този, който упражнява икономическа или професионална дейност със стопанска цел обичайно, лично, пряко и преобладаващо в полза на физическо или юридическо лице, наречено клиент, от което зависи икономически, за да получава поне 75 % от приходите от професионалната си дейност. Този статут е несъвместим с гражданско или търговско дружество (10). |
| --- | --- |

4.1.2

Към този момент ограничен брой държави-членки признават понятието икономически зависимо самостоятелно заето лице като такова, но под различни форми и в различна степен, и се стараят да го дефинират. Тази междинна категория работници, разположена между независим и наемен труд, води до създаване на нови форми на заетост, чиито обхват и съдържание обаче са различни в отделните държави. По-конкретно така е в Германия, Австрия, Испания, Италия, Португалия и Обединеното кралство. Например в Италия понятието парасубординация се употребява по отношение на работниците, подписали „договор за координирано и продължително сътрудничество“, и на работниците, подписали „договор за сътрудничество по проекти“. В Обединеното кралство се среща категорията „worker“, различна от категорията „employee“. „Worker“ се различава от наемния работник (employee), доколкото върши работата си, без да е подвластен на работодател. В Австрия съществуват законовопризнати специфични форми на договор, в които могат да се открият признаци на общ подход към икономически зависимата самостоятелна заетост. Такива са по-конкретно договорите за свободни услуги („free service contracts“). Ангажираните с такива договори работници се различават от наемните работници по това, че дори най-често да работят само за едно лице и по определен график, не са му подчинени. В Германия откриваме понятието „arbeitnehmerähnliche Person“ (employee-like person) – буквално „нещо като наемен работник“. Тази категория работници, която в трудовото право се разглежда отделно от работниците, включва хората, които, в рамките на търговски договор или договор за услуги, извършват работа с личен труд, без да прибягват до наемни работници, и над 50 % от оборота им е осигурен само от един клиент. Най-пресният и успешен пример за определение на икономически зависимия труд се наблюдава в Испания. Приетият през 2007 г. закон за самостоятелно заетите лица определя икономически зависимия работник според няколко критерия. Такъв е този, който упражнява икономическа или професионална дейност със стопанска цел обичайно, лично, пряко и преобладаващо в полза на физическо или юридическо лице, наречено клиент, от което зависи икономически, за да получава поне 75 % от приходите от професионалната си дейност. Този статут е несъвместим с гражданско или търговско дружество (10).

| 4.1.3 | Тъй като националните системи допускат де юре съществуването на нова правна категория, могат да се направят няколко заключения. Най-напред, във всички случаи трябва да се установи една нова категория, различаваща се от категориите наемен работник и самостоятелно заето лице, и още повече - от същинския предприемач. Преследваната в тези различни страни цел следователно не е да се превръщат самостоятелно заетите, но икономически зависими лица в наемни работници, а да им се дават специфични статути, носители на особени видове защита, оправдана от наличието на икономическа зависимост. Ето защо в различните споменати случаи качеството „икономически зависимо самостоятелно заето лице“ изключва наличието на правоотношение на юридическо подчинение. Това подчинение е ключов елемент в правното определение на наемния работник в повечето страни от Европейския съюз. Наемен работник е този, който работи под ръководството и контрола на друго лице, наречено работодател - ситуация, която се различава по няколко признака: длъжен е да извършва работата лично, само в полза на едно лице за определен срок, не носи отговорност по отношение на финансовите рискове на предприятието, полага труда си в полза на друго лице и т.н. Според този критерий всеки наемен работник е икономически зависим, но не всяко икономически зависимо самостоятелно заето лице е непременно наемен работник. |
| --- | --- |

4.1.3

Тъй като националните системи допускат де юре съществуването на нова правна категория, могат да се направят няколко заключения. Най-напред, във всички случаи трябва да се установи една нова категория, различаваща се от категориите наемен работник и самостоятелно заето лице, и още повече - от същинския предприемач. Преследваната в тези различни страни цел следователно не е да се превръщат самостоятелно заетите, но икономически зависими лица в наемни работници, а да им се дават специфични статути, носители на особени видове защита, оправдана от наличието на икономическа зависимост. Ето защо в различните споменати случаи качеството „икономически зависимо самостоятелно заето лице“ изключва наличието на правоотношение на юридическо подчинение. Това подчинение е ключов елемент в правното определение на наемния работник в повечето страни от Европейския съюз. Наемен работник е този, който работи под ръководството и контрола на друго лице, наречено работодател - ситуация, която се различава по няколко признака: длъжен е да извършва работата лично, само в полза на едно лице за определен срок, не носи отговорност по отношение на финансовите рискове на предприятието, полага труда си в полза на друго лице и т.н. Според този критерий всеки наемен работник е икономически зависим, но не всяко икономически зависимо самостоятелно заето лице е непременно наемен работник.

| 4.1.4 | Трябва да се определят критерии за очертаване на икономическата зависимост. Това е сложна задача. И все пак не е невъзможна, както свидетелства съществуването на различни национални законодателни актове в тази област. Критериите, които могат да бъдат избрани, на първо време могат да се отнасят към личността на работника: икономически зависимото самостоятелно заето лице може да бъде определено като човек, който извършва лично и без помощта на наемни работници възложената му услуга (например, както е в Испания). Други, които се добавят към предходните, се отнасят до състоянието на икономическа зависимост само по себе си. Те могат да се отнасят до дела на трудовия оборот, произтичащ само от един клиент (въпросът тогава е да се определи точният праг, от който започва икономическата зависимост), или до продължителността на правоотношението между работника и неговия клиент (колкото по-дълготрайно е то, толкова по-лесно може да се определи състоянието на икономическа зависимост спрямо клиента). Този критерий се използва в Италия, за да се признае съществуването на „координирано и продължително сътрудничество“. И накрая експертите, проучвали тези въпроси, понякога предлагат един допълнителен критерий. Например професор Перули (11) смята, че за икономическа зависимост на работника може да се говори, само ако организацията на производството му зависи от дейността на неговия клиент. С други думи работникът трябва да няма достъп до пазара поради това, че организацията на производството му (която включва по-конкретно употребяваните материали и технологии), е изцяло насочена към задоволяване на нуждите само на един клиент. |
| --- | --- |

4.1.4

Трябва да се определят критерии за очертаване на икономическата зависимост. Това е сложна задача. И все пак не е невъзможна, както свидетелства съществуването на различни национални законодателни актове в тази област. Критериите, които могат да бъдат избрани, на първо време могат да се отнасят към личността на работника: икономически зависимото самостоятелно заето лице може да бъде определено като човек, който извършва лично и без помощта на наемни работници възложената му услуга (например, както е в Испания). Други, които се добавят към предходните, се отнасят до състоянието на икономическа зависимост само по себе си. Те могат да се отнасят до дела на трудовия оборот, произтичащ само от един клиент (въпросът тогава е да се определи точният праг, от който започва икономическата зависимост), или до продължителността на правоотношението между работника и неговия клиент (колкото по-дълготрайно е то, толкова по-лесно може да се определи състоянието на икономическа зависимост спрямо клиента). Този критерий се използва в Италия, за да се признае съществуването на „координирано и продължително сътрудничество“. И накрая експертите, проучвали тези въпроси, понякога предлагат един допълнителен критерий. Например професор Перули (11) смята, че за икономическа зависимост на работника може да се говори, само ако организацията на производството му зависи от дейността на неговия клиент. С други думи работникът трябва да няма достъп до пазара поради това, че организацията на производството му (която включва по-конкретно употребяваните материали и технологии), е изцяло насочена към задоволяване на нуждите само на един клиент.

4.2   Защита на икономически зависимите самостоятелно заети лица

| 4.2.1 | В страните, които признават съществуването на междинна категория между статута на наемен работник и статута на самостоятелно заето лице, се забелязва, че на положението на икономическа зависимост се признават редица права, които не се признават на друг вид самостоятелно заети лица, въпреки че тези права са по-незначителни от правата на наемните работници. Поради това правата на икономически зависимото самостоятелно заето лице могат да се отнасят до социалната защита. Могат също така да бъдат вдъхновени от гаранциите, предоставени от правото на труд на заетите лица. В този смисъл те могат да се прилагат към индивидуалните отношения между заетото лице и неговия клиент (минимален доход, времетраене на заетостта и пр.), но и да доведат дотам да се признае на икономически зависимите самостоятелно заети лица правото да се организират и да действат колективно, за да отстояват и преследват своите професионални интереси. Това показва, че зависимостта от другите, макар да е икономическа, а не юридическа, оправдава една особена защита. |
| --- | --- |

4.2.1

В страните, които признават съществуването на междинна категория между статута на наемен работник и статута на самостоятелно заето лице, се забелязва, че на положението на икономическа зависимост се признават редица права, които не се признават на друг вид самостоятелно заети лица, въпреки че тези права са по-незначителни от правата на наемните работници. Поради това правата на икономически зависимото самостоятелно заето лице могат да се отнасят до социалната защита. Могат също така да бъдат вдъхновени от гаранциите, предоставени от правото на труд на заетите лица. В този смисъл те могат да се прилагат към индивидуалните отношения между заетото лице и неговия клиент (минимален доход, времетраене на заетостта и пр.), но и да доведат дотам да се признае на икономически зависимите самостоятелно заети лица правото да се организират и да действат колективно, за да отстояват и преследват своите професионални интереси. Това показва, че зависимостта от другите, макар да е икономическа, а не юридическа, оправдава една особена защита.

| 4.2.2 | В областта на социалната защита във въпросните държави може да има едно междинно равнище на социална защита, по-високо от отреденото за „обикновените самостоятелно заети лица“. В Италия така е за работещите по „договор за сътрудничество по проекти“, които се ползват с гаранции при бременност, болест, трудови злополуки и пенсиониране, доближаващи се все повече до гаранциите, отредени за наемните работници. Така е и в Обединеното кралство, където „workers“ се ползват със законно обезщетение при заболяване. |
| --- | --- |

4.2.2

В областта на социалната защита във въпросните държави може да има едно междинно равнище на социална защита, по-високо от отреденото за „обикновените самостоятелно заети лица“. В Италия така е за работещите по „договор за сътрудничество по проекти“, които се ползват с гаранции при бременност, болест, трудови злополуки и пенсиониране, доближаващи се все повече до гаранциите, отредени за наемните работници. Така е и в Обединеното кралство, където „workers“ се ползват със законно обезщетение при заболяване.

| 4.2.3 | Що се отнася до правилата за упражняване на професионалната дейност на икономически зависимото самостоятелно заето лице, то се ползва най-общо с част от осигуровките на наемните работници, макар и да не влиза в тази категория. |
| --- | --- |

4.2.3

Що се отнася до правилата за упражняване на професионалната дейност на икономически зависимото самостоятелно заето лице, то се ползва най-общо с част от осигуровките на наемните работници, макар и да не влиза в тази категория.

| 4.2.4 | Разбира се, освен това общо наблюдение, обхватът на защитата, предоставена на икономически зависимото самостоятелно заето лице, значително се различава в отделните страни. В Обединеното кралство „workers“ се ползват със защита по отношение на минималната заплата, продължителността на трудовия договор и отпуските. В Испания при по-амбициозен подход законът от 2007 г. признава на самостоятелно заетия, икономически зависим работник:






  — | присъщи права за упражняване на професионалната му дейност: право на почивка и на ползване на отпуск; |
| --- | --- | --- |

4.2.4

Разбира се, освен това общо наблюдение, обхватът на защитата, предоставена на икономически зависимото самостоятелно заето лице, значително се различава в отделните страни. В Обединеното кралство „workers“ се ползват със защита по отношение на минималната заплата, продължителността на трудовия договор и отпуските. В Испания при по-амбициозен подход законът от 2007 г. признава на самостоятелно заетия, икономически зависим работник:

—

присъщи права за упражняване на професионалната му дейност: право на почивка и на ползване на отпуск;

| — | права, свързани с прекъсването на договора, обвързващ го с неговия възложител: като например изискването клиентът да прекъсва договора само по основателна причина. При липса на такава прекратяването на договора дава право на работника да получи обезщетение. |
| --- | --- |

—

права, свързани с прекъсването на договора, обвързващ го с неговия възложител: като например изискването клиентът да прекъсва договора само по основателна причина. При липса на такава прекратяването на договора дава право на работника да получи обезщетение.

| 4.2.5 | Но освен различните видове защита в полза на икономически зависимите самостоятелно заети лица, би трябвало, съгласно Препоръката на Съвета от 18 февруари 2003 г., да бъде осигурена за всички самостоятелно заети работници от ЕС една минимална защита (например по отношение на социалната сигурност, професионалната квалификация или достъпа до превенция на трудовите злополуки). Това ще даде гаранции, че основното социално покритие е достъпно за всички работници изобщо, без оглед на законовия статут на извършваната от тях дейност. |
| --- | --- |

4.2.5

Но освен различните видове защита в полза на икономически зависимите самостоятелно заети лица, би трябвало, съгласно Препоръката на Съвета от 18 февруари 2003 г., да бъде осигурена за всички самостоятелно заети работници от ЕС една минимална защита (например по отношение на социалната сигурност, професионалната квалификация или достъпа до превенция на трудовите злополуки). Това ще даде гаранции, че основното социално покритие е достъпно за всички работници изобщо, без оглед на законовия статут на извършваната от тях дейност.

5.   Предизвикателства пред признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост

5.1   Наемен труд и икономически зависима самостоятелна заетост: конкуренция или взаимно допълване?

| 5.1.1 | Както видяхме, едва няколко държави-членки на ЕС признават в законодателството си категорията икономически зависимо самостоятелно заето лице. Освен от разнообразието от социално-икономически реалности в различните страни, това състояние на нещата е резултат и от закономерните резерви на хората спрямо наличието на такива междинни статути. Така например може да има опасение, че дори ако въпросните правни категории бъдат изяснени, признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост може на практика да стане причина към нея да бъдат причислени хора, които дотогава са били наемни работници, например по модела на приетите от предприятията стратегии за възлагане на трудови дейности на външни изпълнители. В италианския опит се наблюдава в известна степен отглас от този риск. Когато през 2003 г. италианското правителство въведе договорите за сътрудничество по проекти, целта му беше да причисли към наемния труд фиктивно самостоятелно заетите лица. Но от 2003 до 2005 г. се наблюдава чувствително нарастване на броя на „параподчинените“ работници. Тази загриженост обяснява защо в редица страни от Европейския съюз правителствата или социалните партньори твърдо се противопоставят на създаването на междинни категории, разположени между наемния труд и самостоятелната заетост. Ето един пример: на конгреса си през 2009 г. британският Конгрес на синдикатите (TUC) прие предложение за ограничаване на броя на категориите заети в Обединеното кралство до два вида: наемен работник и самостоятелно зает. |
| --- | --- |

5.1.1

Както видяхме, едва няколко държави-членки на ЕС признават в законодателството си категорията икономически зависимо самостоятелно заето лице. Освен от разнообразието от социално-икономически реалности в различните страни, това състояние на нещата е резултат и от закономерните резерви на хората спрямо наличието на такива междинни статути. Така например може да има опасение, че дори ако въпросните правни категории бъдат изяснени, признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост може на практика да стане причина към нея да бъдат причислени хора, които дотогава са били наемни работници, например по модела на приетите от предприятията стратегии за възлагане на трудови дейности на външни изпълнители. В италианския опит се наблюдава в известна степен отглас от този риск. Когато през 2003 г. италианското правителство въведе договорите за сътрудничество по проекти, целта му беше да причисли към наемния труд фиктивно самостоятелно заетите лица. Но от 2003 до 2005 г. се наблюдава чувствително нарастване на броя на „параподчинените“ работници. Тази загриженост обяснява защо в редица страни от Европейския съюз правителствата или социалните партньори твърдо се противопоставят на създаването на междинни категории, разположени между наемния труд и самостоятелната заетост. Ето един пример: на конгреса си през 2009 г. британският Конгрес на синдикатите (TUC) прие предложение за ограничаване на броя на категориите заети в Обединеното кралство до два вида: наемен работник и самостоятелно зает.

| 5.1.2 | Вярно е, че забележките относно признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост не могат изцяло да бъдат отделени от забележките относно „псевдосамостоятелната заетост“, която е реалност в редица страни от ЕС. Така е в сектори като строителството, където тази незаконна практика е толкова разпространена, че наложи неотдавнашното приемане на обща позиция на европейските социални партньори от този сектор. Не може да се отрече, че има работници, които формално (с оглед именно на названието, дадено на правоотношенията им от страните по договора) са самостоятелно заети, но упражняват дейността си в условия, характерни за наемните работници. Тези ситуации най-често съответстват на хипотезата, че един работодател прибягва до квалификацията „самостоятелна заетост“, за да избегне прилагането на трудовото право и/или на социалноосигурителното право. С оглед на тази реалност в препоръка No198 на МОТ (12) се настоява правителствата да приемат в законодателствата си ясни критерии за различаване на трудовото правоотношение, за да се преборят с фалшивата самостоятелна заетост. Това несъмнено е въпрос от първостепенна важност. Той обаче се различава от въпроса за икономически зависимата самостоятелна заетост. Действително, дори в страни, признаващи тази форма на труд, тя си остава твърде различна де юре от наемния труд. С други думи статутът на икономически зависима самостоятелна заетост е мислим, само ако определението ѝ се различава от това на наемния труд. Правното подчинение като критерий несъмнено играе основна роля в това отношение. Ако някое лице работи в условия, които го превръщат в наемен работник, не би трябвало да може да се окачествява като икономически зависимо. Разбира се, това предполага, както препоръчва МОТ, наличието на ясно и точно определение на наемния труд в националните законодателства. С други думи икономически зависима самостоятелна заетост и наемен труд трябва да могат да се различават и това предполага ясно определение и на двете понятия. Това предполага също така наличието на ефективни средства за контрол върху спазването на закона. Именно при тези условия признаването на статут на икономически зависимо самостоятелно заето лице може да позволи по-добрата защита не на фиктивните, а на истинските самостоятелно заети лица и да допълни статута на наемния работник. |
| --- | --- |

5.1.2

Вярно е, че забележките относно признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост не могат изцяло да бъдат отделени от забележките относно „псевдосамостоятелната заетост“, която е реалност в редица страни от ЕС. Така е в сектори като строителството, където тази незаконна практика е толкова разпространена, че наложи неотдавнашното приемане на обща позиция на европейските социални партньори от този сектор. Не може да се отрече, че има работници, които формално (с оглед именно на названието, дадено на правоотношенията им от страните по договора) са самостоятелно заети, но упражняват дейността си в условия, характерни за наемните работници. Тези ситуации най-често съответстват на хипотезата, че един работодател прибягва до квалификацията „самостоятелна заетост“, за да избегне прилагането на трудовото право и/или на социалноосигурителното право. С оглед на тази реалност в препоръка No198 на МОТ (12) се настоява правителствата да приемат в законодателствата си ясни критерии за различаване на трудовото правоотношение, за да се преборят с фалшивата самостоятелна заетост. Това несъмнено е въпрос от първостепенна важност. Той обаче се различава от въпроса за икономически зависимата самостоятелна заетост. Действително, дори в страни, признаващи тази форма на труд, тя си остава твърде различна де юре от наемния труд. С други думи статутът на икономически зависима самостоятелна заетост е мислим, само ако определението ѝ се различава от това на наемния труд. Правното подчинение като критерий несъмнено играе основна роля в това отношение. Ако някое лице работи в условия, които го превръщат в наемен работник, не би трябвало да може да се окачествява като икономически зависимо. Разбира се, това предполага, както препоръчва МОТ, наличието на ясно и точно определение на наемния труд в националните законодателства. С други думи икономически зависима самостоятелна заетост и наемен труд трябва да могат да се различават и това предполага ясно определение и на двете понятия. Това предполага също така наличието на ефективни средства за контрол върху спазването на закона. Именно при тези условия признаването на статут на икономически зависимо самостоятелно заето лице може да позволи по-добрата защита не на фиктивните, а на истинските самостоятелно заети лица и да допълни статута на наемния работник.

| 5.1.3 | Освен това, щом е призната икономически зависимата самостоятелна заетост, има опасност търговското правоотношение между клиента и някое икономически зависимо самостоятелно заето лице да се проточи във времето така, че на практика икономически зависимото самостоятелно заето лице най-накрая да получи постоянно работно място при своя клиент. Ако търговското правоотношение е реално от самото начало, продължаването му за повече или по-малко дълъг срок трябва да ни позволи да си представим условията и средствата за достъп на икономически зависимото самостоятелно заето лице до статута на наемен работник на своя бивш клиент, превърнал се в работодател. |
| --- | --- |

5.1.3

Освен това, щом е призната икономически зависимата самостоятелна заетост, има опасност търговското правоотношение между клиента и някое икономически зависимо самостоятелно заето лице да се проточи във времето така, че на практика икономически зависимото самостоятелно заето лице най-накрая да получи постоянно работно място при своя клиент. Ако търговското правоотношение е реално от самото начало, продължаването му за повече или по-малко дълъг срок трябва да ни позволи да си представим условията и средствата за достъп на икономически зависимото самостоятелно заето лице до статута на наемен работник на своя бивш клиент, превърнал се в работодател.

5.2   Какви възможности дава признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост

| 5.2.1 | Признаването на статут на икономически зависимо самостоятелно заето лице е средство за осигуряване на по-голяма правна защита на работниците, които не са наети, а наистина са самостоятелно заети, макар и поставени в такова положение, че не могат да се ползват с икономическа защита, каквато би им осигурила работата за множество възложители. Във връзка с това признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост (освен видовете защита като социалната сигурност и професионалния статут, които това признаване би могло да насърчи) може да бъде и средство за укрепване на предприемаческия дух и свобода. Така например може да си представим, че икономически зависимото самостоятелно заето лице може да се възползва от специфична подкрепа при осъществяването на своята дейност (съвети, финансови помощи), която ще му позволи да развие собствено предприятие и накрая да излезе от положението на икономическа зависимост. |
| --- | --- |

5.2.1

Признаването на статут на икономически зависимо самостоятелно заето лице е средство за осигуряване на по-голяма правна защита на работниците, които не са наети, а наистина са самостоятелно заети, макар и поставени в такова положение, че не могат да се ползват с икономическа защита, каквато би им осигурила работата за множество възложители. Във връзка с това признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост (освен видовете защита като социалната сигурност и професионалния статут, които това признаване би могло да насърчи) може да бъде и средство за укрепване на предприемаческия дух и свобода. Така например може да си представим, че икономически зависимото самостоятелно заето лице може да се възползва от специфична подкрепа при осъществяването на своята дейност (съвети, финансови помощи), която ще му позволи да развие собствено предприятие и накрая да излезе от положението на икономическа зависимост.

| 5.2.2 | Накрая, интересът на потребителите не следва да се изключва от разсъждението за икономически зависимата самостоятелна заетост. Извършването на услуги в полза на потребителите често е съпроводено със създаване на вериги от подизпълнители, предполагащи наличието на самостоятелно заети лица и други самостоятелно заети лица, които обаче са икономически зависими. Например, когато потребителят се обръща към голямо предприятие с молба то да му инсталира нещо (било то газ, ток, телефон или цифрова телевизия) или да му прегледа или поправи уред, в дома му обикновено идва самостоятелно заето лице от името на предприятието и поема цялата отговорност за качеството на извършената услуга. Господстващото положение на големите предприятия на пазара (в един олигополен контекст) им позволява да налагат непосилни условия по отношение на платената на подизпълнителя цена и по този начин значително намаляват обичайния марж на рентабилност на въпросната услуга. При такъв сценарий самостоятелно заетият работник е изправен пред следната алтернатива: или да достигне необходимата граница на рентабилност, или да извърши качествена услуга. В този контекст признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост, за да се уравновеси договорното правоотношение между работника и неговия възложител, може да намали икономическата тежест за работника и да насърчи извършването на услуги с по-добро качество в полза на крайния потребител. |
| --- | --- |

5.2.2

Накрая, интересът на потребителите не следва да се изключва от разсъждението за икономически зависимата самостоятелна заетост. Извършването на услуги в полза на потребителите често е съпроводено със създаване на вериги от подизпълнители, предполагащи наличието на самостоятелно заети лица и други самостоятелно заети лица, които обаче са икономически зависими. Например, когато потребителят се обръща към голямо предприятие с молба то да му инсталира нещо (било то газ, ток, телефон или цифрова телевизия) или да му прегледа или поправи уред, в дома му обикновено идва самостоятелно заето лице от името на предприятието и поема цялата отговорност за качеството на извършената услуга. Господстващото положение на големите предприятия на пазара (в един олигополен контекст) им позволява да налагат непосилни условия по отношение на платената на подизпълнителя цена и по този начин значително намаляват обичайния марж на рентабилност на въпросната услуга. При такъв сценарий самостоятелно заетият работник е изправен пред следната алтернатива: или да достигне необходимата граница на рентабилност, или да извърши качествена услуга. В този контекст признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост, за да се уравновеси договорното правоотношение между работника и неговия възложител, може да намали икономическата тежест за работника и да насърчи извършването на услуги с по-добро качество в полза на крайния потребител.

5.3   Икономически зависимата самостоятелна заетост – предизвикателство за Европа

| 5.3.1 | Разнообразието от професионални статути, които съществуват в отделните държави-членки на Европейския съюз, неминуемо засяга функционирането на европейския пазар, а именно в хипотезите за извършване на трансгранични услуги. Така е в частност, когато услугата е извършена в приемаща държава от независим работник от друга държава, понеже като такъв той се подчинява на закона на страната на произход (13). Това положение придава истинско европейско измерение на въпроса. |
| --- | --- |

5.3.1

Разнообразието от професионални статути, които съществуват в отделните държави-членки на Европейския съюз, неминуемо засяга функционирането на европейския пазар, а именно в хипотезите за извършване на трансгранични услуги. Така е в частност, когато услугата е извършена в приемаща държава от независим работник от друга държава, понеже като такъв той се подчинява на закона на страната на произход (13). Това положение придава истинско европейско измерение на въпроса.

| 5.3.2 | По-общо съвместният анализ на европейските социални партньори (14), публикуван през октомври 2007 г., потвърждава тенденцията заетостта да се концентрира в сектора на услугите, в резултат от промените, които засягат организацията на производството. От този анализ може да се заключи, че съвременните форми на организация на труда и на производството трябва да доведат до преосмисляне на понятието за подчинение в трудовите отношения, като се мине отвъд правното разбиране за подчинение. |
| --- | --- |

5.3.2

По-общо съвместният анализ на европейските социални партньори (14), публикуван през октомври 2007 г., потвърждава тенденцията заетостта да се концентрира в сектора на услугите, в резултат от промените, които засягат организацията на производството. От този анализ може да се заключи, че съвременните форми на организация на труда и на производството трябва да доведат до преосмисляне на понятието за подчинение в трудовите отношения, като се мине отвъд правното разбиране за подчинение.

Брюксел, 29 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  „Основни проблеми пред европейските пазари на труда: съвместен анализ на европейските социални партньори“.

1

(2)  За повече подробности вж. доклада на Европейска обсерватория на индустриалните отношения (EIRO) „Self-employed workers: industrial relations and working conditions“ („Самостоятелно заетите лица: индустриални взаимоотношения и условия за труд“), 2009 г.

2

(3)  Вж. доклада на EIRO, упоменат в бел. 2.

3

(4)  Директива 2005/36/ЕО от 7 септември 2005 г. в съображение 43 предлага определение на свободните професии.

4

(5)  С оглед на различните определения на понятието, приети от ЕВРОСТАТ.

5

(6)  Някои аспекти от препоръката са уместни в този контекст:

6

| — | признава се съществуването на съвместна работа на самостоятелно заети лица и наети лица на едно и също работно място (съображения 4 и 5); |
| --- | --- |

—

признава се съществуването на съвместна работа на самостоятелно заети лица и наети лица на едно и също работно място (съображения 4 и 5);

| — | заявява се, че по принцип лицата, които извършват дейност не по силата на трудово взаимоотношение с работодател, не се ползват от социална защита (съображение 5); |
| --- | --- |

—

заявява се, че по принцип лицата, които извършват дейност не по силата на трудово взаимоотношение с работодател, не се ползват от социална защита (съображение 5);

| — | отбелязва се, че самостоятелно заетите лица могат да бъдат изложени на същия риск за здравето, както и наетите работници (съображение 6); |
| --- | --- |

—

отбелязва се, че самостоятелно заетите лица могат да бъдат изложени на същия риск за здравето, както и наетите работници (съображение 6);

| — | в заключителните препоръки е отбелязана необходимостта да се вземат мерки за повишаване на осведомеността на самостоятелно заетите лица, посредством техните представителни организации. |
| --- | --- |

—

в заключителните препоръки е отбелязана необходимостта да се вземат мерки за повишаване на осведомеността на самостоятелно заетите лица, посредством техните представителни организации.

(7)  „Трансформации в труда и бъдеще на трудовото право в Европа“, Европейска комисия, 1999 г.

7

(8)  „Зелена книга – Осъвременяване на трудовото право за посрещане на предизвикателствата на ХХI век“ (COM(2006) 708 окончателен).

8

(9)  Становище на ЕИСК от 30.5.2007 г. относно „Зелена книга - осъвременяване на трудовото право за посрещане на предизвикателствата на ХХI век“, докладчик: г-н Retureau (ОВ C 175 от 27.7.2007 г., стр. 65), пара. 3.1.4.

9

(10)  Вж. член 11 от испанския закон за статута на самостоятелно заетите лица от 11 юли 2007 г.

10

(11)  A. Perulli, Икономически зависим труд / парасубординация: правни, социални и икономически аспекти. Доклад за Европейската комисия, 2003 г.

11

(12)  МОТ (2006) Препоръка Noo198 относно трудовото правоотношение.

12

o

(13)  Вж по-специално съображение 87 от Директива 2006/123/ЕО относно услугите на вътрешния пазар.

13

(14)  „Ключови предизвикателства, пред които са изправени европейските пазари на труда: съвместен анализ на европейските социални партньори“.

14

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

към становището на Европейския икономически и социален комитет

Следните текстове от становището на специализираната секция бяха отхвърлени в резултат на приетите от Асамблеята изменения, но получиха подкрепа на една четвърт от подадените гласове:

Параграф 1.2

| 1.2 | Да се насърчи извършването на проучвания за подробен анализ на националния опит по отношение на икономически зависимата самостоятелна заетост. Такива анализи биха позволили да се очертаят приоритетите относно защитата на работниците, окачествени като икономически зависими; рисковете, свързани с признаването на тази нова юридическа категория и формите на колективно представителство на икономически зависимите самостоятелно заети лица.
  Резултати от гласуването: 101 гласа „за“ изменение на параграфа, 93 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“. |
| --- | --- |

1.2

Да се насърчи извършването на проучвания за подробен анализ на националния опит по отношение на икономически зависимата самостоятелна заетост. Такива анализи биха позволили да се очертаят приоритетите относно защитата на работниците, окачествени като икономически зависими; рисковете, свързани с признаването на тази нова юридическа категория и формите на колективно представителство на икономически зависимите самостоятелно заети лица.

Резултати от гласуването: 101 гласа „за“ изменение на параграфа, 93 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

Параграф 1.6

| 1.6 | Да се обмисли въвеждането на европейско равнище на общ набор от права за всички работници, били те заети лица или самостоятелно заети лица. На тази основа би могло да се изясни изграждането на различни определения за степените на зависимост, в които може да се намира даден работник, от истинската икономическа независимост до наемния труд, като се мине през юридически независимия, но икономически зависим труд, и да се създадат съответните видове защита. Този подход вече се оформя в държавите, решили да признаят една междинна категория работници. Би било от полза този въпрос да се разгледа в съобщение на Европейската комисия.
  Резултати от гласуването: 108 гласа „за“ изменение на параграфа, 88 гласа „против“ и 7 гласа „въздържал се“. |
| --- | --- |

1.6

Да се обмисли въвеждането на европейско равнище на общ набор от права за всички работници, били те заети лица или самостоятелно заети лица. На тази основа би могло да се изясни изграждането на различни определения за степените на зависимост, в които може да се намира даден работник, от истинската икономическа независимост до наемния труд, като се мине през юридически независимия, но икономически зависим труд, и да се създадат съответните видове защита. Този подход вече се оформя в държавите, решили да признаят една междинна категория работници. Би било от полза този въпрос да се разгледа в съобщение на Европейската комисия.

Резултати от гласуването: 108 гласа „за“ изменение на параграфа, 88 гласа „против“ и 7 гласа „въздържал се“.

Параграф 2 (Въведение)

Този, който работи като независим, се различава от този, който извършва своята дейност в зависимост от другите. Тази привидна простота обаче не може да прикрие факта, че самостоятелната заетост обхваща най-различни положения в социално-икономически аспект, поради което не можем да подхождаме към всички по един и същ начин. Това разнообразие на самостоятелната заетост се усеща във всички държави от Европейския съюз. Оказва се обаче, че освен традиционно считаните за независими професии, установени и отдавна признати в Европейския съюз, неотдавна се появиха нови форми на самостоятелна заетост, които са резултат от еволюцията на националните икономики и пазари на труда. Именно за тях се отнася настоящото становище. В рамките на тези нови форми или тенденции на независим труд отчетливо се отличават работниците, които, без да са юридически подчинени, извършват дейността си в положение на икономическа зависимост спрямо своите клиенти и/или възложители. Тази действителност препраща към това, което сега се нарича икономически зависима самостоятелна заетост, която е в центъра на настоящото становище. За целта се интересуваме какво се крие на практика в новите форми на самостоятелна заетост, за да разберем в кой момент ще поставят под въпрос икономическата независимост на самостоятелно заетия работник. Следователно няма да разгледаме въпроса за недекларираните работници, нито за т.н. „фалшиви самостоятелно заети лица“, въпреки че и двата вида могат да имат действителна или привидна връзка с икономически зависимите самостоятелно заети лица.

Резултати от гласуването: 105 гласа „за“ изменение на параграфа, 92 гласа „против“ и 10 гласа „въздържал се“.

Параграф 5.1.3

| 5.1.3 | Освен това, щом е призната икономически зависимата самостоятелна заетост, има опасност търговското правоотношение между клиента и някое икономически зависимо самостоятелно заето лице да се проточи във времето така, че на практика икономически зависимото самостоятелно заето лице най-накрая да получи постоянно работно място при своя клиент. Ако търговското правоотношение е реално от самото начало, продължаването му за повече или по-малко дълъг срок трябва да ни позволи да си представим условията и средствата за достъп на икономически зависимото самостоятелно заето лице до статута на наемен работник на своя бивш клиент, превърнал се в работодател. Можем например да си представим, че редуването на търговски договори с един и същ клиент за определен срок може да доведе до преосмисляне на правоотношението между страните като правоотношение на наемен труд. Това е особено необходимо, предвид това, че в много случаи преминаването към икономически зависима самостоятелна заетост не е непременно доброволно, по-скоро е по принуда на външни фактори, като изнасяне на производството или преструктуриране на предприятието, от което следва прекратяване на трудови договори.
  Резултати от гласуването: 105 гласа „за“ изменение на параграфа, 92 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“. |
| --- | --- |

5.1.3

Освен това, щом е призната икономически зависимата самостоятелна заетост, има опасност търговското правоотношение между клиента и някое икономически зависимо самостоятелно заето лице да се проточи във времето така, че на практика икономически зависимото самостоятелно заето лице най-накрая да получи постоянно работно място при своя клиент. Ако търговското правоотношение е реално от самото начало, продължаването му за повече или по-малко дълъг срок трябва да ни позволи да си представим условията и средствата за достъп на икономически зависимото самостоятелно заето лице до статута на наемен работник на своя бивш клиент, превърнал се в работодател. Можем например да си представим, че редуването на търговски договори с един и същ клиент за определен срок може да доведе до преосмисляне на правоотношението между страните като правоотношение на наемен труд. Това е особено необходимо, предвид това, че в много случаи преминаването към икономически зависима самостоятелна заетост не е непременно доброволно, по-скоро е по принуда на външни фактори, като изнасяне на производството или преструктуриране на предприятието, от което следва прекратяване на трудови договори.

Резултати от гласуването: 105 гласа „за“ изменение на параграфа, 92 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

Параграф 5.2.2

| 5.2.2 | Впрочем признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост може да предостави възможност за развитие на начина, по който са организирани и представлявани новите самостоятелно заети лица. Те често са изолирани и специфичните им професионални интереси не са защитени от съществуващите професионални организации в държавите-членки.
  Резултати от гласуването: 106 гласа „за“ изменение на параграфа, 91 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“. |
| --- | --- |

5.2.2

Впрочем признаването на икономически зависимата самостоятелна заетост може да предостави възможност за развитие на начина, по който са организирани и представлявани новите самостоятелно заети лица. Те често са изолирани и специфичните им професионални интереси не са защитени от съществуващите професионални организации в държавите-членки.

Резултати от гласуването: 106 гласа „за“ изменение на параграфа, 91 гласа „против“ и 5 гласа „въздържал се“.

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

462-ра пленарна сесия от 28 и 29 април 2010 г.

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/53

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Зелена книга — Реформа на общата политика в областта на рибарството“

COM(2009)163 окончателен

2011/C 18/09

Докладчик: г-жа María Candelas SÁNCHEZ MIGUEL

На 22 април 2009 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Зелена книга - Реформа на общата политика в областта на рибарството“

COM (2009) 163 окончателен.

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 25 март 2010 г.

На 462-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 28 април 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 141 гласа „за“, 1 глас „против“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Основното заключение, което произтича от Зелената книга на Комисията относно реформата на общата политика в областта на рибарството, е, че в сегашния си вид ОПОР не успя да разреши проблемите, които бяха констатирани при предходната реформа през 2002 г. Направените промени не доведоха до видими резултати в толкова проблематични области като свръхкапацитета на риболовния флот или прекомерния риболов и спада в обема на улова. Новото предложение за реформа има за цел да коригира, както изтъква Комисията, частичността и поетапността на предишните реформи. |
| --- | --- |

1.1

Основното заключение, което произтича от Зелената книга на Комисията относно реформата на общата политика в областта на рибарството, е, че в сегашния си вид ОПОР не успя да разреши проблемите, които бяха констатирани при предходната реформа през 2002 г. Направените промени не доведоха до видими резултати в толкова проблематични области като свръхкапацитета на риболовния флот или прекомерния риболов и спада в обема на улова. Новото предложение за реформа има за цел да коригира, както изтъква Комисията, частичността и поетапността на предишните реформи.

| 1.2 | ЕИСК препоръчва предприетите мерки да послужат за защита на заетостта и териториалното сближаване, а стратегическите цели да позволят запазване на баланса между икономическия, социалния и екологичния стълб, за да гарантират и насърчат отговорно и устойчиво поведение на всички звена от веригата за доставка на риба. |
| --- | --- |

1.2

ЕИСК препоръчва предприетите мерки да послужат за защита на заетостта и териториалното сближаване, а стратегическите цели да позволят запазване на баланса между икономическия, социалния и екологичния стълб, за да гарантират и насърчат отговорно и устойчиво поведение на всички звена от веригата за доставка на риба.

| 1.3 | Темите, които е целесъобразно да бъдат разгледани по-задълбочено в контекста на реформата на ОПОР и които са посочени в раздел „Специфични бележки“, са:






  — | установяване на диференциран риболовен режим за защита на дребномащабните крайбрежни флоти; |
| --- | --- | --- |

1.3

Темите, които е целесъобразно да бъдат разгледани по-задълбочено в контекста на реформата на ОПОР и които са посочени в раздел „Специфични бележки“, са:

—

установяване на диференциран риболовен режим за защита на дребномащабните крайбрежни флоти;

| — | въвеждане на социална глава, която да доведе до хармонизиране на условията на труд на рибарите; |
| --- | --- |

—

въвеждане на социална глава, която да доведе до хармонизиране на условията на труд на рибарите;

| — | подобряване на пазарните условия и на търговските практики; |
| --- | --- |

—

подобряване на пазарните условия и на търговските практики;

| — | допълняемост с политиката за морската среда, което да доведе до по-значима и по-ефективна научноизследователска дейност по отношение на политиката в областта на рибарството; |
| --- | --- |

—

допълняемост с политиката за морската среда, което да доведе до по-значима и по-ефективна научноизследователска дейност по отношение на политиката в областта на рибарството;

| — | цялостно интегриране на ОПОР в рамките на международните организации (ООН, ФАО). |
| --- | --- |

—

цялостно интегриране на ОПОР в рамките на международните организации (ООН, ФАО).

2.   Законодателен контекст

| 2.1 | Съгласно член 3, параграф 1, буква г) от ДЕС „.Съюзът разполага с изключителна компетентност (...) за опазване на морските биологични ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството“. През периода на определяне на политиките, които произтичат от провежданата посредством Зелената книга консултация, отчитането на мненията на правителствата и заинтересованите страни представлява ефикасно средство за ангажиране на всички участници с прилагането на определените правила. |
| --- | --- |

2.1

Съгласно член 3, параграф 1, буква г) от ДЕС „.Съюзът разполага с изключителна компетентност (...) за опазване на морските биологични ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството“. През периода на определяне на политиките, които произтичат от провежданата посредством Зелената книга консултация, отчитането на мненията на правителствата и заинтересованите страни представлява ефикасно средство за ангажиране на всички участници с прилагането на определените правила.

| 2.2 | От влизането в сила на Регламент (ЕО) 2371/2002 Комисията постепенно подобри някои аспекти на опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси посредством планове за управление и възстановяване и регламенти за контрол и прилагане. Освен това тя излезе с важни съобщения, а именно Съобщение COM(2007) 73, което се позовава на инструментите за управление, основаващи се на риболовни права, и в което се анализират сегашните национални системи и се разглеждат възможностите за подобряване на ефикасността им посредством използването на по-добри практики. |
| --- | --- |

2.2

От влизането в сила на Регламент (ЕО) 2371/2002 Комисията постепенно подобри някои аспекти на опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси посредством планове за управление и възстановяване и регламенти за контрол и прилагане. Освен това тя излезе с важни съобщения, а именно Съобщение COM(2007) 73, което се позовава на инструментите за управление, основаващи се на риболовни права, и в което се анализират сегашните национални системи и се разглеждат възможностите за подобряване на ефикасността им посредством използването на по-добри практики.

3.   Анализ и отговори на поставените от Зелената книга въпроси

3.1   Отговор на структурните предизвикателства пред ОПОР

3.1.1   Свръхкапацитет на флота: постигане на баланс между рентабилност и устойчива заетост

| 3.1.1.1 | ЕИСК донякъде споделя направения от Комисията анализ и признава, че свръхкапацитетът на риболовния флот в Европа (особено ако се вземе предвид техническият прогрес) остава сериозна тенденция, която към днешна дата все още не е пречупена. Все пак не могат да се правят обобщения и трябва да се внесат някои нюанси в прекалено отрицателната равносметка, направена от Комисията, доколкото някои държави-членки намалиха в различна степен капацитета на флота си. Във всеки случай, заслужава си да се преразгледат наличните данни за актуалното състояние на флотите на държавите-членки. |
| --- | --- |

3.1.1.1

ЕИСК донякъде споделя направения от Комисията анализ и признава, че свръхкапацитетът на риболовния флот в Европа (особено ако се вземе предвид техническият прогрес) остава сериозна тенденция, която към днешна дата все още не е пречупена. Все пак не могат да се правят обобщения и трябва да се внесат някои нюанси в прекалено отрицателната равносметка, направена от Комисията, доколкото някои държави-членки намалиха в различна степен капацитета на флота си. Във всеки случай, заслужава си да се преразгледат наличните данни за актуалното състояние на флотите на държавите-членки.

| 3.1.1.2 | ЕИСК изразява подкрепа за ограничаването на капацитета по законодателен път и набляга върху необходимостта от това мерките за управление и контрол да станат принудителни посредством съфинансирани от държавите-членки и ЕС планове за адаптиране. Следва да се даде предимство на намаляването на капацитет, което да постига баланс между възможностите за риболов и екологичните и социалните критерии. При постигането на този баланс следва да се считат за приоритетни корекциите, свързани с екологичните и социалните критерии, като например плавателните съдове, които използват неселективни съоръжения или които вредят на околната среда, които потребяват много енергия или които осигуряват малко работни места в сравнение с уловената риба. Всъщност идеята за еднократно финансиране за нарязване на скрап трябва внимателно да се обмисли. Нарязването на плавателни съдове за скрап има и социална цена, която трябва да се предвиди. Нарязването за скрап на риболовни кораби всъщност често пъти се свързва със загуба на работни места, като на наетите рибари не се предлага никаква алтернатива. ЕИСК не се противопоставя като цяло на предложеното от Комисията еднократно финансиране за нарязване на скрап и то би могло да бъде целесъобразно дотолкова, доколкото ползата от него не е само за корабособствениците, но и за наетите рибари, чиято заетост ще бъде застрашена. Всъщност общностното финансиране би трябвало да предвиди социални мерки, като помощ за квалификация и преквалификация, за да се предотврати нетната загуба на работни места. Въпреки това, ЕИСК подкрепя идеята секторът в най-скоро време да осигури своята икономическа жизнеспособност и да излезе от положението на зависимост от публичните субсидии, на които трябва да се разчита само временно, докато се отстранят структурните трудности в сектора. |
| --- | --- |

3.1.1.2

ЕИСК изразява подкрепа за ограничаването на капацитета по законодателен път и набляга върху необходимостта от това мерките за управление и контрол да станат принудителни посредством съфинансирани от държавите-членки и ЕС планове за адаптиране. Следва да се даде предимство на намаляването на капацитет, което да постига баланс между възможностите за риболов и екологичните и социалните критерии. При постигането на този баланс следва да се считат за приоритетни корекциите, свързани с екологичните и социалните критерии, като например плавателните съдове, които използват неселективни съоръжения или които вредят на околната среда, които потребяват много енергия или които осигуряват малко работни места в сравнение с уловената риба. Всъщност идеята за еднократно финансиране за нарязване на скрап трябва внимателно да се обмисли. Нарязването на плавателни съдове за скрап има и социална цена, която трябва да се предвиди. Нарязването за скрап на риболовни кораби всъщност често пъти се свързва със загуба на работни места, като на наетите рибари не се предлага никаква алтернатива. ЕИСК не се противопоставя като цяло на предложеното от Комисията еднократно финансиране за нарязване на скрап и то би могло да бъде целесъобразно дотолкова, доколкото ползата от него не е само за корабособствениците, но и за наетите рибари, чиято заетост ще бъде застрашена. Всъщност общностното финансиране би трябвало да предвиди социални мерки, като помощ за квалификация и преквалификация, за да се предотврати нетната загуба на работни места. Въпреки това, ЕИСК подкрепя идеята секторът в най-скоро време да осигури своята икономическа жизнеспособност и да излезе от положението на зависимост от публичните субсидии, на които трябва да се разчита само временно, докато се отстранят структурните трудности в сектора.

| 3.1.1.3 | ЕИСК признава, че използването на пазарни инструменти като прехвърляемите права за риболов може да бъде полезно за преодоляване на свръхкапацитета на флота. Въпреки че признава, че този вид управление доведе до намаляване на капацитета в някои страни и за някои конкретни видове риболов, Комитетът счита, че Комисията трябва да докаже обосноваността на подобна мярка и да предостави повече подробности за инициативите, които възнамерява да предприеме в областта на защитата и опазването, за да предотврати нежеланите последици за заетостта и устройството на територията с оглед на риска да се получи съсредоточаване на права за риболов в ръцете на малък брой големи предприятия в ущърб на по-скромните риболовни общности. |
| --- | --- |

3.1.1.3

ЕИСК признава, че използването на пазарни инструменти като прехвърляемите права за риболов може да бъде полезно за преодоляване на свръхкапацитета на флота. Въпреки че признава, че този вид управление доведе до намаляване на капацитета в някои страни и за някои конкретни видове риболов, Комитетът счита, че Комисията трябва да докаже обосноваността на подобна мярка и да предостави повече подробности за инициативите, които възнамерява да предприеме в областта на защитата и опазването, за да предотврати нежеланите последици за заетостта и устройството на територията с оглед на риска да се получи съсредоточаване на права за риболов в ръцете на малък брой големи предприятия в ущърб на по-скромните риболовни общности.

3.1.2   По-прецизно формулиране на стратегическите цели

| 3.1.2.1 | ЕИСК предупреждава, че съществува опасност от установяване на йерархична подчиненост между стратегическите цели за устойчиво развитие на рибарството и препоръчва да се използва балансиран подход, който в дългосрочен план отдава същото значение на икономическите, социалните и екологичните стълбове. ЕИСК желае да отбележи, че в Зелената книга, както и при реформата от 2002 г., не се обръща голямо внимание на социалното измерение на бъдещата ОПОР, което не е ясно включено в основните стратегически цели. |
| --- | --- |

3.1.2.1

ЕИСК предупреждава, че съществува опасност от установяване на йерархична подчиненост между стратегическите цели за устойчиво развитие на рибарството и препоръчва да се използва балансиран подход, който в дългосрочен план отдава същото значение на икономическите, социалните и екологичните стълбове. ЕИСК желае да отбележи, че в Зелената книга, както и при реформата от 2002 г., не се обръща голямо внимание на социалното измерение на бъдещата ОПОР, което не е ясно включено в основните стратегически цели.

| 3.1.2.2 | Постоянното подобряване на ресурсите и стабилизирането им на равнище устойчива експлоатация трябва да бъде съпътствано от изследвания за социално-икономическото въздействие, за да се насърчи провеждането на мерки за финансова подкрепа на сектора, предназначени от своя страна за заетостта, а предприятията да инвестират в иновации и развитие, както и в професионална квалификация. Също така е важно на рибарите да се гарантират прилични доходи през периода на възстановяване на запасите. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Постоянното подобряване на ресурсите и стабилизирането им на равнище устойчива експлоатация трябва да бъде съпътствано от изследвания за социално-икономическото въздействие, за да се насърчи провеждането на мерки за финансова подкрепа на сектора, предназначени от своя страна за заетостта, а предприятията да инвестират в иновации и развитие, както и в професионална квалификация. Също така е важно на рибарите да се гарантират прилични доходи през периода на възстановяване на запасите.

3.1.3   Преориентиране на рамката за вземане на решения

| 3.1.3.1 | ЕИСК напълно подкрепя идеята да се преразгледа процесът на вземане на решения, за да се подобри проследяемостта на политиката, ефикасността и намаляването на разходите. Би трябвало да може да се прави разлика между основните принципи и цели, за които Съветът трябва да вземе решение съвместно с Европейския парламент, от една страна, и, от друга страна, тяхното осъществяване, което е делегирано на държавите-членки и на Комисията или на евентуални нови децентрализирани органи за вземане на решения, които представляват всички заинтересовани страни на местно равнище. Участието на местните и регионалните власти посредством децентрализирането на вземането на решения по технически въпроси (микроуправление) изглежда е стъпка в правилната посока. Като осъзнава, че споделените запаси и екосистеми обхващат огромни пространства, ЕИСК приветства идеята държавите-членки да осигуряват управлението на основните принципи и норми на ОПОР посредством тясно сътрудничество на равнище морски региони. |
| --- | --- |

3.1.3.1

ЕИСК напълно подкрепя идеята да се преразгледа процесът на вземане на решения, за да се подобри проследяемостта на политиката, ефикасността и намаляването на разходите. Би трябвало да може да се прави разлика между основните принципи и цели, за които Съветът трябва да вземе решение съвместно с Европейския парламент, от една страна, и, от друга страна, тяхното осъществяване, което е делегирано на държавите-членки и на Комисията или на евентуални нови децентрализирани органи за вземане на решения, които представляват всички заинтересовани страни на местно равнище. Участието на местните и регионалните власти посредством децентрализирането на вземането на решения по технически въпроси (микроуправление) изглежда е стъпка в правилната посока. Като осъзнава, че споделените запаси и екосистеми обхващат огромни пространства, ЕИСК приветства идеята държавите-членки да осигуряват управлението на основните принципи и норми на ОПОР посредством тясно сътрудничество на равнище морски региони.

| 3.1.3.2 | В крайна сметка, в процеса на вземане на решения следва да се използват максимално становищата, изработени от взаимно допълващите се консултативни органи, а именно - Консултативният комитет по рибарството и аквакултурите (ACFA) и регионалните консултативни съвети. Също би трябвало да се взимат под внимание инициативите и становищата на Комитета за секторен социален диалог в областта на морския риболов. |
| --- | --- |

3.1.3.2

В крайна сметка, в процеса на вземане на решения следва да се използват максимално становищата, изработени от взаимно допълващите се консултативни органи, а именно - Консултативният комитет по рибарството и аквакултурите (ACFA) и регионалните консултативни съвети. Също би трябвало да се взимат под внимание инициативите и становищата на Комитета за секторен социален диалог в областта на морския риболов.

3.1.4   Насърчаване на поемането на повече отговорности от сектора

| 3.1.4.1 | ЕИСК приветства идеята за възлагане на повече отговорности на участниците от сектора, което би могло да се реализира на практика под формата на осъществяване на режим на управление на ресурсите, основан на прехвърляеми права за риболов – индивидуални или колективни според местните условия, като при всяко положение се запази изложеното в параграф 3.1.1.3. |
| --- | --- |

3.1.4.1

ЕИСК приветства идеята за възлагане на повече отговорности на участниците от сектора, което би могло да се реализира на практика под формата на осъществяване на режим на управление на ресурсите, основан на прехвърляеми права за риболов – индивидуални или колективни според местните условия, като при всяко положение се запази изложеното в параграф 3.1.1.3.

3.1.5   Повишаване на културата на спазване на правилата

| 3.1.5.1 | ЕИСК е на мнение, че системите за събиране на данни за целите на изпълнението на разпоредбите следва да се развият повече и да бъдат подкрепяни финансово. Риболовният сектор би могъл да бъде насърчен да играе първостепенна роля в тази система (вж. параграф 3.1.4. по-горе). Освен това, с оглед на ефикасността, осъществяването на механизмите за контрол би трябвало да се поделя между държавите-членки, Комисията и Агенцията на Общността за контрол на рибарството, като се ангажират в максимална степен заинтересованите страни. Всъщност Комитетът изразява подкрепа за създаването на режим, който би свързал ефективното осъществяване на отговорностите по отношение на контрола с достъпа до общностно финансиране, както е посочил в своето становище (1). |
| --- | --- |

3.1.5.1

ЕИСК е на мнение, че системите за събиране на данни за целите на изпълнението на разпоредбите следва да се развият повече и да бъдат подкрепяни финансово. Риболовният сектор би могъл да бъде насърчен да играе първостепенна роля в тази система (вж. параграф 3.1.4. по-горе). Освен това, с оглед на ефикасността, осъществяването на механизмите за контрол би трябвало да се поделя между държавите-членки, Комисията и Агенцията на Общността за контрол на рибарството, като се ангажират в максимална степен заинтересованите страни. Всъщност Комитетът изразява подкрепа за създаването на режим, който би свързал ефективното осъществяване на отговорностите по отношение на контрола с достъпа до общностно финансиране, както е посочил в своето становище (1).

3.2   По-нататъшно подобряване на управлението на риболова в ЕС

| 3.2.1 | ЕИСК отбелязва темите за разсъждение, посочени в Зелената книга, за подобряване на управлението на риболовните дейности в ЕС и желае да направи следните общи бележки:






  3.2.1.1 | За да се извлече максимална полза от ресурсите, ЕИСК поддържа идеята да се направи управлението им съвместимо – от сега до 2015 г., с целта за максималния устойчив улов, но смята, че след тази дата целта за управление би трябвало да бъде по-малко амбициозна, за да се гарантира по-ограничен риск от изчерпване на запасите и по-рентабилни риболовни дейности. Това се отнася и до смесените риболовни дейности, като се приложат по-гъвкави мерки, които да предотвратят нанасянето на икономически и социални щети. Освен това, Комитетът се изказва в подкрепа на цялостното и постепенно премахване на изхвърлянето на улов. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

ЕИСК отбелязва темите за разсъждение, посочени в Зелената книга, за подобряване на управлението на риболовните дейности в ЕС и желае да направи следните общи бележки:

3.2.1.1

За да се извлече максимална полза от ресурсите, ЕИСК поддържа идеята да се направи управлението им съвместимо – от сега до 2015 г., с целта за максималния устойчив улов, но смята, че след тази дата целта за управление би трябвало да бъде по-малко амбициозна, за да се гарантира по-ограничен риск от изчерпване на запасите и по-рентабилни риболовни дейности. Това се отнася и до смесените риболовни дейности, като се приложат по-гъвкави мерки, които да предотвратят нанасянето на икономически и социални щети. Освен това, Комитетът се изказва в подкрепа на цялостното и постепенно премахване на изхвърлянето на улов.

| 3.2.1.2 | ЕИСК предупреждава да не се поставя прибързано под съмнение начинът за управление на ресурсите, основан на системата на общия допустим улов (ОДУ) и квотите. Въпреки своите несъвършенства, тази система не може лесно да бъде заменена. Алтернативите са да се даде предимство на управлението, основано на контрол на риболовното усилие, или пък на въвеждането на права за риболов – тези алтернативи не биха могли да бъдат въведени без преди това да се проведе строго изследване за социално-икономическото въздействие, чрез което да се установи резонността на евентуалното изменение на основите на управлението на ресурсите. |
| --- | --- |

3.2.1.2

ЕИСК предупреждава да не се поставя прибързано под съмнение начинът за управление на ресурсите, основан на системата на общия допустим улов (ОДУ) и квотите. Въпреки своите несъвършенства, тази система не може лесно да бъде заменена. Алтернативите са да се даде предимство на управлението, основано на контрол на риболовното усилие, или пък на въвеждането на права за риболов – тези алтернативи не биха могли да бъдат въведени без преди това да се проведе строго изследване за социално-икономическото въздействие, чрез което да се установи резонността на евентуалното изменение на основите на управлението на ресурсите.

| 3.2.1.3 | Освен това, ако намаляването на риболовното усилие би трябвало да се изрази в поставянето на ограничения относно броя на дните, през които се извършват риболовни дейности, Комитетът би желал да напомни, че въвеждането на такава система включва неприемливи неудобства, тъй като излага работниците на периоди на пикови натоварвания, които водят до преумора и следователно съществува риск от инциденти. |
| --- | --- |

3.2.1.3

Освен това, ако намаляването на риболовното усилие би трябвало да се изрази в поставянето на ограничения относно броя на дните, през които се извършват риболовни дейности, Комитетът би желал да напомни, че въвеждането на такава система включва неприемливи неудобства, тъй като излага работниците на периоди на пикови натоварвания, които водят до преумора и следователно съществува риск от инциденти.

| 3.2.1.4 | От друга страна, ЕИСК желае да изрази тук своите резерви по отношение на придобиването на права за риболов за търговско ползване, тъй като рибният ресурс е по същество собственост на обществото като цяло. Би могло да се помисли за прехвърляемост на правата за риболов на годишна или многогодишна основа дотолкова, доколкото това няма да постави под въпрос принципът за управление на квотите от публичните органи. В зависимост от местните условия решението относно достъпа до ресурсите би могло да се взема въз основа на социални и екологични критерии. Във всички случаи прехвърлянето на прехвърляемите права за риболов, било те индивидуални или колективни, не може да бъде за постоянно, нито да бъде предмет на търговски спекулации. |
| --- | --- |

3.2.1.4

От друга страна, ЕИСК желае да изрази тук своите резерви по отношение на придобиването на права за риболов за търговско ползване, тъй като рибният ресурс е по същество собственост на обществото като цяло. Би могло да се помисли за прехвърляемост на правата за риболов на годишна или многогодишна основа дотолкова, доколкото това няма да постави под въпрос принципът за управление на квотите от публичните органи. В зависимост от местните условия решението относно достъпа до ресурсите би могло да се взема въз основа на социални и екологични критерии. Във всички случаи прехвърлянето на прехвърляемите права за риболов, било те индивидуални или колективни, не може да бъде за постоянно, нито да бъде предмет на търговски спекулации.

| 3.2.1.5 | По този начин надхвърлящият квотите рибен улов би могъл да се изважда от квотите за следващата година, а приходите от продажбата на този улов би трябвало да се връщат при други участници в улова, които са склонни да отстъпят една част от своите собствени квоти, за да се отчете уловената в повече риба. |
| --- | --- |

3.2.1.5

По този начин надхвърлящият квотите рибен улов би могъл да се изважда от квотите за следващата година, а приходите от продажбата на този улов би трябвало да се връщат при други участници в улова, които са склонни да отстъпят една част от своите собствени квоти, за да се отчете уловената в повече риба.

| 3.2.1.6 | Що се отнася до относителната стабилност, ЕИСК смята, че тя трябва да остане един от крайъгълните камъни на ОПОР. Комитетът отбелязва, че все пак се налага актуализиране на принципа, за да се отчетат събитията, настъпили след създаването му през 1983 г. Във всеки случай адаптирането на системата би трябвало да мине през преговори между държавите-членки. Въз основа на социални и екологични критерии би могло да се предостави преференциален достъп на регионалните и местните общности. |
| --- | --- |

3.2.1.6

Що се отнася до относителната стабилност, ЕИСК смята, че тя трябва да остане един от крайъгълните камъни на ОПОР. Комитетът отбелязва, че все пак се налага актуализиране на принципа, за да се отчетат събитията, настъпили след създаването му през 1983 г. Във всеки случай адаптирането на системата би трябвало да мине през преговори между държавите-членки. Въз основа на социални и екологични критерии би могло да се предостави преференциален достъп на регионалните и местните общности.

| 3.2.1.7 | Интегрирането на ОПОР в интегрираната морска политика (ИМП) следва да се насърчава. ЕИСК предлага да се признае законово правото на секторите на улова и на аквакултурата да участват в консултациите за планирането на използването на морското пространство, както и в бъдещата ОПОР да се предвидят механизми за компенсиране на риболовните предприятия и техните работници, за които има вероятност да изгубят възможностите си за риболов. Предлага се по-конкретно да се насърчават по проактивен начин професионалната квалификация – например чрез създаването на интегрирани обучения – и цялостните познания за морската среда, за да се стимулират създаването на устойчиви работни места и професионалната преквалификация в морските клъстери. |
| --- | --- |

3.2.1.7

Интегрирането на ОПОР в интегрираната морска политика (ИМП) следва да се насърчава. ЕИСК предлага да се признае законово правото на секторите на улова и на аквакултурата да участват в консултациите за планирането на използването на морското пространство, както и в бъдещата ОПОР да се предвидят механизми за компенсиране на риболовните предприятия и техните работници, за които има вероятност да изгубят възможностите си за риболов. Предлага се по-конкретно да се насърчават по проактивен начин професионалната квалификация – например чрез създаването на интегрирани обучения – и цялостните познания за морската среда, за да се стимулират създаването на устойчиви работни места и професионалната преквалификация в морските клъстери.

| 3.2.1.8 | Следва да се отделят повече средства за научни изследвания за подобряване на познанията за морската среда; също така е важно да се придава повече значимост на познанията на рибарите. |
| --- | --- |

3.2.1.8

Следва да се отделят повече средства за научни изследвания за подобряване на познанията за морската среда; също така е важно да се придава повече значимост на познанията на рибарите.

| 3.2.1.9 | ЕИСК отбелязва, че целите на ОПОР не бяха постигнати по отношение на финансовата подкрепа. Работата за постигане на икономическа устойчивост следва да продължи, при условие че се преразгледа цялостно организацията на пазара. Освен това е подходящо да се използват публични помощи за подкрепа на европейските сектори на риболова и преработката в прехода им към устойчиви риболовни дейности, в това число и да се отчитат социално-икономическите последици от процеса на преструктуриране. Накрая, ЕИСК подкрепя установяването на твърда връзка между отпускането на общностно финансиране и осъществяването на стратегическите цели от държавите-членки. |
| --- | --- |

3.2.1.9

ЕИСК отбелязва, че целите на ОПОР не бяха постигнати по отношение на финансовата подкрепа. Работата за постигане на икономическа устойчивост следва да продължи, при условие че се преразгледа цялостно организацията на пазара. Освен това е подходящо да се използват публични помощи за подкрепа на европейските сектори на риболова и преработката в прехода им към устойчиви риболовни дейности, в това число и да се отчитат социално-икономическите последици от процеса на преструктуриране. Накрая, ЕИСК подкрепя установяването на твърда връзка между отпускането на общностно финансиране и осъществяването на стратегическите цели от държавите-членки.

4.   Специфични бележки

4.1   Диференциран риболовен режим за защита на дребномащабните крайбрежни флоти?

| 4.1.1 | Дребномащабните крайбрежни флоти създават множество преки и косвени работни места и участват активно в структурирането и динамизирането на социално-икономическата тъкан по крайбрежието. При благоприятни условия те биха могли да защитят риболовните общности от социалните и икономическите последици на структурната криза. Поради това ЕИСК се изказва в подкрепа на диференциран подход към този сектор, без да се нарушава конкуренцията и като се отчитат специфичните му особености. Правата на достъп, правилото за 12-те морски мили и другите права за дребномащабните крайбрежни флоти следва да се разпределят и защитават по подходящ начин, по-конкретно чрез разпределянето на изключителна част от националните квоти. Все пак ЕИСК би желал да отбележи, че е необходимо да се постигне съгласие за критериите (мащаб, прекарано в морето време, разстояние от брега, връзка с местните общности и др.), които следва да се отчитат, за да се даде определение на този толкова разнообразен вид риболов, което би трябвало да се направи на подходящото равнище – местно, регионално или национално. Комитетът смята, че би било по-подходящо да се даде определение на тази концепция на национално или на местно равнище, отколкото да се наложи едно универсално определение на общностно ниво. |
| --- | --- |

4.1.1

Дребномащабните крайбрежни флоти създават множество преки и косвени работни места и участват активно в структурирането и динамизирането на социално-икономическата тъкан по крайбрежието. При благоприятни условия те биха могли да защитят риболовните общности от социалните и икономическите последици на структурната криза. Поради това ЕИСК се изказва в подкрепа на диференциран подход към този сектор, без да се нарушава конкуренцията и като се отчитат специфичните му особености. Правата на достъп, правилото за 12-те морски мили и другите права за дребномащабните крайбрежни флоти следва да се разпределят и защитават по подходящ начин, по-конкретно чрез разпределянето на изключителна част от националните квоти. Все пак ЕИСК би желал да отбележи, че е необходимо да се постигне съгласие за критериите (мащаб, прекарано в морето време, разстояние от брега, връзка с местните общности и др.), които следва да се отчитат, за да се даде определение на този толкова разнообразен вид риболов, което би трябвало да се направи на подходящото равнище – местно, регионално или национално. Комитетът смята, че би било по-подходящо да се даде определение на тази концепция на национално или на местно равнище, отколкото да се наложи едно универсално определение на общностно ниво.

4.2   Обновяването на ОПОР изисква приемането на истинска социална част

| 4.2.1 | ЕИСК смята, че в най-общ план в Зелената книга не се отчитат в достатъчна степен социалните аспекти на ОПОР. Комисията се задоволява с това да изрази дълбокото си убеждение, че намаляването на заетостта, особено в сектора на улова, следва да се счита за неизбежно. Трябва да напомним, че през последните десет години заетостта в сектора на улова спадна с 30 % и, доколкото е известно, всяко изгубено работно място в този подотрасъл има крайно отрицателно въздействие върху заетостта на сушата (в преработвателните сектори и във всички свързани с тях дейности нагоре и надолу по веригата) – социалната равносметка може само да ни безпокои. |
| --- | --- |

4.2.1

ЕИСК смята, че в най-общ план в Зелената книга не се отчитат в достатъчна степен социалните аспекти на ОПОР. Комисията се задоволява с това да изрази дълбокото си убеждение, че намаляването на заетостта, особено в сектора на улова, следва да се счита за неизбежно. Трябва да напомним, че през последните десет години заетостта в сектора на улова спадна с 30 % и, доколкото е известно, всяко изгубено работно място в този подотрасъл има крайно отрицателно въздействие върху заетостта на сушата (в преработвателните сектори и във всички свързани с тях дейности нагоре и надолу по веригата) – социалната равносметка може само да ни безпокои.

| 4.2.2 | Според ЕИСК една реформирана ОПОР следва да разработи дългосрочна последователна стратегия, която да гарантира на сектора неговата социална устойчивост, за да се интегрират социалните въпроси хоризонтално в различните части на ОПОР. Комитетът желае да напомни тук няколко посоки на разсъждение в опит да се отстранят социалните предизвикателства, пред които е изправен секторът:






  — | Към днешна дата не съществува систематично признаване на професионалната квалификация, придобита в една страна в ЕС, от друга. Следователно Комисията би могла да помисли за създаването на обща платформа за квалификациите и признаването на дипломите, която би могла да насърчи мобилността на работниците и да допринесе за повишаване на превенцията на рискове от инциденти. |
| --- | --- | --- |

4.2.2

Според ЕИСК една реформирана ОПОР следва да разработи дългосрочна последователна стратегия, която да гарантира на сектора неговата социална устойчивост, за да се интегрират социалните въпроси хоризонтално в различните части на ОПОР. Комитетът желае да напомни тук няколко посоки на разсъждение в опит да се отстранят социалните предизвикателства, пред които е изправен секторът:

—

Към днешна дата не съществува систематично признаване на професионалната квалификация, придобита в една страна в ЕС, от друга. Следователно Комисията би могла да помисли за създаването на обща платформа за квалификациите и признаването на дипломите, която би могла да насърчи мобилността на работниците и да допринесе за повишаване на превенцията на рискове от инциденти.

| — | Риболовните дейности са сред едни от най-опасните професионални дейности на света. За да се изгради истинско съзнание за превенцията на рисковете, Комитетът препоръчва събирането на хармонизирани статистически данни относно инцидентите и причините за тях, тъй като такива данни понастоящем не се събират на общностно равнище. Тази база данни би послужила за основа за изготвянето на подходяща разпоредба, най-вече за плавателни съдове с дължина под 15 метра, които към днешна дата не са обхванати от законодателството. Също така, ЕИСК изразява съжаление от факта, че държавите-членки са в много малка степен насърчени да пристъпят към ратифициране на Международната конвенция за вахтената служба, нормите за подготовка и освидетелстване на персонала от риболовните кораби (STCW-F) и Протокола към Международната конвенция от Торемолинос за безопасност на риболовните кораби. |
| --- | --- |

—

Риболовните дейности са сред едни от най-опасните професионални дейности на света. За да се изгради истинско съзнание за превенцията на рисковете, Комитетът препоръчва събирането на хармонизирани статистически данни относно инцидентите и причините за тях, тъй като такива данни понастоящем не се събират на общностно равнище. Тази база данни би послужила за основа за изготвянето на подходяща разпоредба, най-вече за плавателни съдове с дължина под 15 метра, които към днешна дата не са обхванати от законодателството. Също така, ЕИСК изразява съжаление от факта, че държавите-членки са в много малка степен насърчени да пристъпят към ратифициране на Международната конвенция за вахтената служба, нормите за подготовка и освидетелстване на персонала от риболовните кораби (STCW-F) и Протокола към Международната конвенция от Торемолинос за безопасност на риболовните кораби.

| — | По отношение на условията на труд, ЕИСК желае да наблегне по-специално на необходимостта от повишаване на значимостта на сектора, като се гарантира във възможно най-висока степен достойно заплащане за работещите в него. Системата за подялба на печалбите (пряко участие на работниците в резултатите от експлоатацията) се доказа в страните от ЕС, където се прилага. От друга страна, тя е дълбоко вкоренена в културата на морските риболовни общности. Все пак тази система не гарантира редовното получаване на достойни доходи. Също така, в някои страни от ЕС рибарите се считат за самонаети, като се има предвид, че част от заплатата им варира, което ги изключва от режимите за социална защита. Поради това ЕИСК изисква от Комисията да постави основите на общностна уредба за хармонизиране на правото на рибарите на достойно и редовно заплащане и на ефективна социална защита. |
| --- | --- |

—

По отношение на условията на труд, ЕИСК желае да наблегне по-специално на необходимостта от повишаване на значимостта на сектора, като се гарантира във възможно най-висока степен достойно заплащане за работещите в него. Системата за подялба на печалбите (пряко участие на работниците в резултатите от експлоатацията) се доказа в страните от ЕС, където се прилага. От друга страна, тя е дълбоко вкоренена в културата на морските риболовни общности. Все пак тази система не гарантира редовното получаване на достойни доходи. Също така, в някои страни от ЕС рибарите се считат за самонаети, като се има предвид, че част от заплатата им варира, което ги изключва от режимите за социална защита. Поради това ЕИСК изисква от Комисията да постави основите на общностна уредба за хармонизиране на правото на рибарите на достойно и редовно заплащане и на ефективна социална защита.

4.3   Необходимо подобряване на пазара и търговските практики

| 4.3.1 | Както се подчертава в Зелената книга, риболовният сектор получава само малка част от платената от потребителя продажна цена. Сегашната организация на пазара не е задоволителна и рентабилността на сектора е много ниска. ЕИСК е на мнение, че трябва да се коригира това положение, при което се наблюдава, от една страна, фрагментиране на сектора на продажбата между множество много големи оператори и, от друга – силна концентрация на търговски центрове, които налагат определянето на цени на производителите. Към тези неточности във функционирането на пазара се прибавя твърде скромната политическа воля по отношение на прозрачността и проследяемостта в търговията с морски продукти. ЕИСК изтъква колко е важно да се спазват стандартите и да се следи за коректното идентифициране на всички продукти от риболов и аквакултура, както на Общността, така и при внос, като се избягва объркването на потребителите и по този начин се гарантира, че те разполагат с всички данни, които им позволяват да правят отговорни покупки. Накрая, ЕИСК изисква колкото се може повече средства да бъдат предоставени за контролиране на внасяните по суша, въздух и море замразени продукти, както и на изпълнението на стандартите за етикетиране (съгласно Регламента). |
| --- | --- |

4.3.1

Както се подчертава в Зелената книга, риболовният сектор получава само малка част от платената от потребителя продажна цена. Сегашната организация на пазара не е задоволителна и рентабилността на сектора е много ниска. ЕИСК е на мнение, че трябва да се коригира това положение, при което се наблюдава, от една страна, фрагментиране на сектора на продажбата между множество много големи оператори и, от друга – силна концентрация на търговски центрове, които налагат определянето на цени на производителите. Към тези неточности във функционирането на пазара се прибавя твърде скромната политическа воля по отношение на прозрачността и проследяемостта в търговията с морски продукти. ЕИСК изтъква колко е важно да се спазват стандартите и да се следи за коректното идентифициране на всички продукти от риболов и аквакултура, както на Общността, така и при внос, като се избягва объркването на потребителите и по този начин се гарантира, че те разполагат с всички данни, които им позволяват да правят отговорни покупки. Накрая, ЕИСК изисква колкото се може повече средства да бъдат предоставени за контролиране на внасяните по суша, въздух и море замразени продукти, както и на изпълнението на стандартите за етикетиране (съгласно Регламента).

4.4   Околна среда и научни изследвания

| 4.4.1 | ОПОР зависи от други политики, които имат значително влияние върху риболовния сектор и които също не постигат очакваните резултати. Следва да се отбележи стратегията за морската среда, която беше предмет на Директива 2008/56/ЕО и чиято главна цел беше да се създаде уредба за общностно действие за европейската политика за морската среда, не само поради катастрофалните разливания на нефт, причинени от танкерите „Ерика“ и „Престиж“, но и поради градските разливи, както и поради все по-голямото строителство в крайбрежните зони и други устройствени решения, които променят тези зони. |
| --- | --- |

4.4.1

ОПОР зависи от други политики, които имат значително влияние върху риболовния сектор и които също не постигат очакваните резултати. Следва да се отбележи стратегията за морската среда, която беше предмет на Директива 2008/56/ЕО и чиято главна цел беше да се създаде уредба за общностно действие за европейската политика за морската среда, не само поради катастрофалните разливания на нефт, причинени от танкерите „Ерика“ и „Престиж“, но и поради градските разливи, както и поради все по-голямото строителство в крайбрежните зони и други устройствени решения, които променят тези зони.

| 4.4.2 | Изменението на климата се отразява и върху морската среда чрез глобалното затопляне, замърсяването и изменението на морските течения, както и чрез фактори, които имат влияние върху възстановяването на рибните запаси и не позволяват биологичните паузи да доведат до очакваните резултати. |
| --- | --- |

4.4.2

Изменението на климата се отразява и върху морската среда чрез глобалното затопляне, замърсяването и изменението на морските течения, както и чрез фактори, които имат влияние върху възстановяването на рибните запаси и не позволяват биологичните паузи да доведат до очакваните резултати.

| 4.4.3 | Тъй като екологичната политика е хоризонтална общностна политика, е уместно тя да бъде включена в ОПОР. ЕИСК припомня, че е необходимо всички европейски политики да бъдат интегрирани. В това отношение е ясно, че ОПОР може да намери своето място в един интегриран подход към защита на морската среда. |
| --- | --- |

4.4.3

Тъй като екологичната политика е хоризонтална общностна политика, е уместно тя да бъде включена в ОПОР. ЕИСК припомня, че е необходимо всички европейски политики да бъдат интегрирани. В това отношение е ясно, че ОПОР може да намери своето място в един интегриран подход към защита на морската среда.

| 4.4.4 | Изглежда подходящо да се определят индикатори, които да позволяват проверка на резултатите от защитата на морската среда (2). Те следва да бъдат проследявани на международно равнище посредством научно сътрудничество в рамките на Европейската агенция за околната среда или на Международния съвет за изследване на морето. |
| --- | --- |

4.4.4

Изглежда подходящо да се определят индикатори, които да позволяват проверка на резултатите от защитата на морската среда (2). Те следва да бъдат проследявани на международно равнище посредством научно сътрудничество в рамките на Европейската агенция за околната среда или на Международния съвет за изследване на морето.

| 4.4.5 | Информацията е съществен инструмент за защитата на морската среда и затова е важно да се анализират събираните данни на национално равнище. ЕИСК разбира необходимостта от това да се задълбочат изследванията в тази област и призовава за създаването на необходимите инструменти за укрепване на отношенията между научните среди и риболовния сектор, отговорните администрации и ЕС. Освен това признава важността на съобщението „Европейска стратегия за мореплавателските и морските изследвания“ (3) и смята, че ще е необходима финансова помощ за осъществяването ѝ, тъй като само средствата по рамковата програма Marco няма да са достатъчни. |
| --- | --- |

4.4.5

Информацията е съществен инструмент за защитата на морската среда и затова е важно да се анализират събираните данни на национално равнище. ЕИСК разбира необходимостта от това да се задълбочат изследванията в тази област и призовава за създаването на необходимите инструменти за укрепване на отношенията между научните среди и риболовния сектор, отговорните администрации и ЕС. Освен това признава важността на съобщението „Европейска стратегия за мореплавателските и морските изследвания“ (3) и смята, че ще е необходима финансова помощ за осъществяването ѝ, тъй като само средствата по рамковата програма Marco няма да са достатъчни.

| 4.4.6 | ЕИСК смята, че за мореплавателските и морските изследвания е необходима не само бюджетна линия, но и следва да се насърчават младите изследователи да работят в тази област и да се създаде механизъм, с който да се централизират най-добрите практики, които могат да служат за водещи принципи за компетентните органи, и по-конкретно на Регионалните организации за управление на рибарството (РОУР), така че да могат да възприемат практиките, които са най-полезни за даден морски регион. Понастоящем в някои държави-членки се полагат големи усилия за задълбочаване на практиките на устойчив риболов и процеса на възстановяване на морската среда. |
| --- | --- |

4.4.6

ЕИСК смята, че за мореплавателските и морските изследвания е необходима не само бюджетна линия, но и следва да се насърчават младите изследователи да работят в тази област и да се създаде механизъм, с който да се централизират най-добрите практики, които могат да служат за водещи принципи за компетентните органи, и по-конкретно на Регионалните организации за управление на рибарството (РОУР), така че да могат да възприемат практиките, които са най-полезни за даден морски регион. Понастоящем в някои държави-членки се полагат големи усилия за задълбочаване на практиките на устойчив риболов и процеса на възстановяване на морската среда.

4.5   Към отговорно международно измерение на ОПОР

| 4.5.1 | От една обновена ОПОР се очаква да насърчава отговорния и устойчив риболов, и то отвъд водите под юрисдикцията на Общността. Като участва активно във вземането на решения в международните организации (ООН, ФАО) и Регионалните организации за управление на рибарството, ЕС играе важна роля, по-конкретно като прави по-ефикасен контрола на операциите в открито море, борбата срещу незаконния, недекларирания и нерегламентиран (ННН) риболов. |
| --- | --- |

4.5.1

От една обновена ОПОР се очаква да насърчава отговорния и устойчив риболов, и то отвъд водите под юрисдикцията на Общността. Като участва активно във вземането на решения в международните организации (ООН, ФАО) и Регионалните организации за управление на рибарството, ЕС играе важна роля, по-конкретно като прави по-ефикасен контрола на операциите в открито море, борбата срещу незаконния, недекларирания и нерегламентиран (ННН) риболов.

| 4.5.2 | Във връзка с Регионалните организации за управление на рибарството ЕИСК счита, че ОПОР следва да насърчава устойчивото управление на риболовните дейности във всички тези организации, като се концентрира върху ключови аспекти като изпълнението, управлението на капацитета с наличните ресурси, укрепването на управлението посредством изготвяне на дългосрочни управленски програми и стратегии за запазване на екосистемите. |
| --- | --- |

4.5.2

Във връзка с Регионалните организации за управление на рибарството ЕИСК счита, че ОПОР следва да насърчава устойчивото управление на риболовните дейности във всички тези организации, като се концентрира върху ключови аспекти като изпълнението, управлението на капацитета с наличните ресурси, укрепването на управлението посредством изготвяне на дългосрочни управленски програми и стратегии за запазване на екосистемите.

| 4.5.3 | По отношение на споразуменията за партньорство в областта на рибарството (FPA), Комитетът изразява желание отпусканите финансови помощи и техническа подкрепа да допринасят за консолидиране на капацитета на страните партньорки в замислянето на една устойчива политика по риболова, като същевременно се засилват надзорът и контролът във водите на засегнатите региони. В това отношение властите в трети страни партньорки трябва да бъдат държани отговорни за съвестното оползотворяване на парите на европейските данъкоплатци чрез ефективен контрол на поставените в споразуменията цели. ЕИСК счита, че за по-ефективното управление на отпусканите помощи следва да се уточнява крайната им цел, като по този начин се гарантира, че отпусканите средства отиват по предназначение. Това би позволило да се подобрят социалните и трудовите условия в страните партньорки. |
| --- | --- |

4.5.3

По отношение на споразуменията за партньорство в областта на рибарството (FPA), Комитетът изразява желание отпусканите финансови помощи и техническа подкрепа да допринасят за консолидиране на капацитета на страните партньорки в замислянето на една устойчива политика по риболова, като същевременно се засилват надзорът и контролът във водите на засегнатите региони. В това отношение властите в трети страни партньорки трябва да бъдат държани отговорни за съвестното оползотворяване на парите на европейските данъкоплатци чрез ефективен контрол на поставените в споразуменията цели. ЕИСК счита, че за по-ефективното управление на отпусканите помощи следва да се уточнява крайната им цел, като по този начин се гарантира, че отпусканите средства отиват по предназначение. Това би позволило да се подобрят социалните и трудовите условия в страните партньорки.

| 4.5.4 | ЕИСК призовава да се прави разграничение между разходите за достъп за флотата за далечно плаване на ЕС, покривани от корабособствениците, и които представляват разумен процент от стойността на улова, и финансовото участие на Споразумението за партньорство в областта на рибарството, чиято цел е подпомагане на развитието. Тази помощ ще трябва да отчете значението на риболовния сектор за смекчаването на бедността. |
| --- | --- |

4.5.4

ЕИСК призовава да се прави разграничение между разходите за достъп за флотата за далечно плаване на ЕС, покривани от корабособствениците, и които представляват разумен процент от стойността на улова, и финансовото участие на Споразумението за партньорство в областта на рибарството, чиято цел е подпомагане на развитието. Тази помощ ще трябва да отчете значението на риболовния сектор за смекчаването на бедността.

| 4.5.5 | ЕИСК призовава за нова структура на тези споразумения, в която да се включи надлежно социалното измерение. В дългосрочен план е необходимо да се постигне недискриминация между работниците от Общността и от трети страни по отношение на условията на труд, заплащане и достъп до квалификация. Също така, Комитетът изразява желание при наемането на рибари от страни извън Общността да се включат практики от социалния диалог и колективното трудово договаряне, за да се гарантират на екипажите справедливи условия на живот и на труд на борда на европейските плавателни съдове. Това искане придобива още по-голяма важност за Комитета в контекста на липсващи минимални специфични норми, определени от Международната организация на труда (МОТ), по въпроса за заплатите на моряците. |
| --- | --- |

4.5.5

ЕИСК призовава за нова структура на тези споразумения, в която да се включи надлежно социалното измерение. В дългосрочен план е необходимо да се постигне недискриминация между работниците от Общността и от трети страни по отношение на условията на труд, заплащане и достъп до квалификация. Също така, Комитетът изразява желание при наемането на рибари от страни извън Общността да се включат практики от социалния диалог и колективното трудово договаряне, за да се гарантират на екипажите справедливи условия на живот и на труд на борда на европейските плавателни съдове. Това искане придобива още по-голяма важност за Комитета в контекста на липсващи минимални специфични норми, определени от Международната организация на труда (МОТ), по въпроса за заплатите на моряците.

| 4.5.6 | ЕИСК отбелязва, че социалната клауза, договорена между европейските социални партньори и включена в споразуменията, представлява напредък в признаването на правата на местните работници и истинската стойност на техния труд, но не е сигурно доколко е ефикасна. Необходимо е да се направи и оценка на изпълнението ѝ. Ето защо ЕИСК би желал тя да бъде по-добре дефинирана и правната ѝ стойност да бъде повишена. |
| --- | --- |

4.5.6

ЕИСК отбелязва, че социалната клауза, договорена между европейските социални партньори и включена в споразуменията, представлява напредък в признаването на правата на местните работници и истинската стойност на техния труд, но не е сигурно доколко е ефикасна. Необходимо е да се направи и оценка на изпълнението ѝ. Ето защо ЕИСК би желал тя да бъде по-добре дефинирана и правната ѝ стойност да бъде повишена.

4.6   Развиване на устойчива аквакултура

| 4.6.1 | ЕИСК е на мнение, че аквакултурата би трябвало да бъде интегрирана като отделен стълб в преразгледаната ОПОР, така че да се премахне сегашният застой в производството на аквакултура на европейско равнище. Следва да се насърчат мерки за повишаване на нейната конкурентоспособност, така че тя да възвърне икономическта си жизнеспособност, да създава качествени работни места при спазване на правилата за опазване на морската среда по отношение на качеството на местните води, екзотичните видове, устойчивостта на риболова, предназначен за преработка в рибно брашно и масло и др. Освен това е необходимо да се обърне особено внимание на качеството на производството ѝ, което би трябвало да се подчинява на правилата за наблюдение на пазара. Във всеки случай следва да се вземе предвид и становището на ЕИСК, което в момента се изготвя по темата (NAT/445). |
| --- | --- |

4.6.1

ЕИСК е на мнение, че аквакултурата би трябвало да бъде интегрирана като отделен стълб в преразгледаната ОПОР, така че да се премахне сегашният застой в производството на аквакултура на европейско равнище. Следва да се насърчат мерки за повишаване на нейната конкурентоспособност, така че тя да възвърне икономическта си жизнеспособност, да създава качествени работни места при спазване на правилата за опазване на морската среда по отношение на качеството на местните води, екзотичните видове, устойчивостта на риболова, предназначен за преработка в рибно брашно и масло и др. Освен това е необходимо да се обърне особено внимание на качеството на производството ѝ, което би трябвало да се подчинява на правилата за наблюдение на пазара. Във всеки случай следва да се вземе предвид и становището на ЕИСК, което в момента се изготвя по темата (NAT/445).

| 4.6.2 | ЕИСК счита, че трябва да се подобри имиджът на аквакултурата и рибарството, както и на преработените им продукти и затова препоръчва провеждането на информационни, комуникационни и обучителни кампании, насочени предимно към европейските потребители. |
| --- | --- |

4.6.2

ЕИСК счита, че трябва да се подобри имиджът на аквакултурата и рибарството, както и на преработените им продукти и затова препоръчва провеждането на информационни, комуникационни и обучителни кампании, насочени предимно към европейските потребители.

Брюксел, 28 април г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ C 277 от 17.11.2009 г., стр. 56.

1

(2)  CESE 1369/2002, параграф 2.7.2.

2

(3)  COM(2008) 534.

3

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/59 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/59

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент и до Съвета — Изграждане на устойчиво бъдеще за аквакултурата — Нов импулс за стратегията за устойчиво развитие на европейската аквакултура“

COM(2009) 162 окончателен

2011/C 18/10

Докладчик: г-н José María ESPUNY MOYANO

На 8 април 2009 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент и до Съвета – Изграждане на устойчиво бъдеще за аквакултурата – Нов импулс за стратегията за устойчиво развитие на европейската аквакултура“

COM(2009) 162 окончателен.

Специализирана секция „ Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 25 март 2010 г.

На 462-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 28 април 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 150 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   ЕИСК заявява още веднъж загрижеността си, която вече изрази в становището си относно стратегията от 2003 г., (1) тъй като е засегната конкурентоспособността на аквакултурата в ЕС в резултат на неподходяща нормативна рамка. Разпоредби в различни области оказват ненужно въздействие върху аквакултурата, което създава допълнителни трудности за развитието на сектора.

1.2   Поради това ЕИСК дава положителна оценка на Съобщението на Комисията и смята публикуването му в настоящия момент за подходящо и целесъобразно.

1.3   Европейската аквакултура трябва да поеме отново по пътя на устойчивото развитие, за да може да задоволи търсенето на здравословни и безопасни морски продукти с хранителна стойност. Ако бъде развита по подходящ начин, тя ще даде тласък на социално-икономическото развитие на районите, в които се практикува, като повиши предлагането на стабилни и качествени работни места и по този начин допринесе за задържане на населението по места.

1.4   ЕИСК потвърждава убеждението си, че единният пазар е сред основните активи на ЕС. Поради това изразява безпокойството си от липсата на единно и последователно законодателство в държавите-членки, включително в областта на етикетирането на морски продукти или при тълкуването на европейското законодателство за околната среда, като например по отношение на мрежата Натура 2000 или Рамковата директива за водите.

1.5   Като се има предвид нарастващото застрояване на крайбрежията, трябва да се насърчава търсенето на синергии между съвместими дейности, включително опазването на околната среда. Недостатъчното пространство, което се заделя за аквакултурата, е една от основните причини за настоящия застой в сектора в ЕС. ЕИСК препоръчва да се подобрят и облекчат процедурите за издаване на разрешителни и концесии на рибните стопанства, както и да се опростят и ускорят процедурите за разглеждане, за да се съкрати времето за издаването им.

1.6   ЕИСК изразява своята загриженост, тъй като настоящото етикетиране на морските продукти в местата на продажба е недостатъчно и възпрепятства потребителя да направи отговорен и информиран избор при покупката. Това се изразява, например, в затрудненията на потребителя да различи кои морски продукти са произведени в ЕС и кои са вносни, както и кои продукти са пресни и кои размразени.

1.7   ЕИСК изразява своята загриженост от факта, че вносните морски продукти не отговарят на санитарните норми в ЕС. Особено безпокойство будят различните критерии по отношение на изискването за проследяемост – ключов елемент на продоволствената сигурност. Комитетът изразява загриженост и относно социално-трудовите условия като трудът, полаган от малолетни и непълнолетни или в условия, доближаващи се до робство.

1.8   Аквакултурата произвежда висококачествени храни в морска среда и е несъвместима с влошена или замърсена околна среда. По тази причина трябва да се осигури добро състояние на водите в ЕС.

1.8.1   Опазването на околната среда е един от приоритетите на ЕС. Това обаче не бива да възпрепятства дейностите, които са съвместими с тази цел. Европейската комисия трябва да се постарае да обясни основните стандарти за опазване на околната среда, и по-специално мрежата Натура 2000 в нейната взаимовръзка и съвместимост с аквакултурата.

1.8.2   ЕИСК препоръчва да се насърчават екомаркировките на продуктите на аквакултурата. Тяхната цел трябва да бъде да отличават и популяризират отличните екологични показатели на продуктите на аквакултурата, произвеждани в добре управлявани стопанства и насочени към устойчиво развитие.

1.9   Предвид иновативния характер на европейската аквакултура ЕИСК изтъква необходимостта от насърчаване на научните изследвания и технологичното развитие в областта на аквакултурата. Създадената неотдавна Европейска платформа за технологии и иновации в аквакултурата се очертава като отлично средство за постигане на тази цел.

1.10   По отношение на здравето на животните ЕИСК изразява безпокойство от недостига на разрешени ветеринарни лекарства, които могат да се ползват в аквакултурата.

2.   Обобщено съдържание на съобщението на Комисията

2.1   Целта на това съобщение е да се открият причините за застоя, наблюдаван при аквакултурата в ЕС, и да се даде нов тласък на нейното развитие. За тази цел Комисията изготви предложение, основано на три оси: насърчаване на конкурентоспособността, полагане на основите за устойчиво развитие и подобряване на облика и управлението на сектора.

2.2   Комисията предлага да се насърчи конкурентоспособността на производството на аквакултури в ЕС чрез развитие на конкурентоспособен и диверсифициран сектор на аквакултурите, подкрепен от иновации.

2.2.1   Устойчивото развитие на аквакултурата трябва да бъде подкрепено от За тази цел Комисията ще насърчава инициативи за НИРД, ще стимулира развитието на инфраструктура за научни изследвания и ще заделя достатъчно ресурси.

2.2.2   Комисията предлага да се работи за конкурентоспособност на аквакултурата при равни условия при спрямо други дейности и създаване на синергии между дейностите.

2.2.3   Европейската аквакултура трябва да може да удовлетворява , да се адаптира към изискванията на пазара и да взаимодейства на равна основа с останалите участници в търговската верига. За тази цел Комисията ще се насочи към потребностите на сектора по отношение на организациите на производители, междубраншовите организации, информацията за потребителите и маркетинговите инструменти.

2.2.4    на аквакултурата трябва да предложи на свързаните с тази област сектори възможности за разрастване и износ. За тази цел Комисията ще насърчава развитието на устойчива аквакултура в трети страни.

2.3   Комисията се стреми да осигури условия за устойчив растеж на аквакултурата, като гарантира високо равнище на защита на околната среда. Хранителните продукти от морски произход, които се произвеждат или внасят в ЕС, трябва да отговарят на високи стандарти за защита на здравето и сигурността на потребителите. Общността ще насърчава високо ниво на опазване на здравето на животните и хуманно отношение към тях.

2.3.1   Ще трябва да се гарантира За тази цел Комисията ще продължи да акцентира върху развитието на екологично устойчива аквакултура.

2.3.2   В обратна посока, на аквакултурата трябва да се предостави и вода с най-високо качество, за да се осигури здравето на животните и сигурността на продуктите, особено на мекотелите.

2.3.3   За да се оптимизират производството и отглеждането, трябва да се изгради , който да разполага с отлични зоотехнически условия. Комисията ще гарантира цялостното прилагане на Директива 2006/88/ЕО (2) относно здравето на водните животни.

2.3.4    също буди загриженост у потребителите, законодателите и производителите. Комисията ще поиска консултация относно хуманното отношение към рибите и ще насърчи приемането на индивидуален подход спрямо различните видове.

2.3.5   Един от основните проблеми, пред които е изправен секторът, е Ето защо Комисията ще насърчава изпълнението на препоръките на Работната група за наличността на ветеринарни лекарства, включени в доклада ѝ от 2007 г.

2.3.6   Наличието на продължава да бъде изключително важно за развитието на аквакултурата. Комисията ще увеличи наличието на необходимите добавки за храната за риби и ще преразгледа нормативната уредба за страничните продукти.

2.3.7   Комисията трябва да гарантира и да признае . Комисията ще продължи да работи, за да гарантира, че хранителните продукти от морски произход, произведени в Общността и внесени от трети държави, са безопасни за потребителите. За тази цел ще продължи да основава своите действия на научните знания и на принципа на предпазливостта. Тя също така ще отчита и предимствата за здравето, свързани с консумирането на риба.

2.4   Необходимо е да се подобри обликът на сектора и начинът му на управление, като се създадат равностойни условия на европейско равнище.

2.4.1    трябва да доведе до прилагането на равни условия спрямо икономическите оператори във връзка с решенията, засягащи развитието на сектора. С оглед на това Комисията ще разясни по-добре прилагането на своята екологична политика, по-специално относно мрежата Натура 2000 и ще гарантира правилното прилагане на законодателството на ЕС, свързано със здравето на животните и защитата на потребителите. По отношение на трети страни, тя ще следи техните условия да бъдат равностойни на определените в общностното право.

2.4.2   Намаляването на , особено за малките и средните предприятия, е изключително важно за насърчаване на развитието на аквакултурата. Ето защо Комисията ще работи за опростяване на правната среда и за намаляване на административната тежест в ЕС.

2.4.3   Комисията ще насърчава и подходяща информация за обществеността посредством широки консултации и прозрачна информация. Това ще допринесе за по-доброто регулиране и управление и ще подобри облика на аквакултурата.

2.4.4   Комисията ще работи за осигуряване на , тъй като официалните статистики на ЕС относно аквакултурата понастоящем имат доста ограничен обхват. Също така ще разширява своята информационна база за цените, за да създаде система за наблюдение по цялата търговска верига.

3.   Общи бележки

3.1   Понастоящем в сектора на аквакултурата се произвеждат 47 % от морските продукти, консумирани от населението в света. Освен това има значителни възможности за по-нататъшен ръст на сектора, поради което аквакултурата може да бъде ключов елемент в стратегическа продоволствена политика за удовлетворяване на бъдещото търсене на храна.

3.2   През последните 10 години населението в света е нараснало с 12 %, докато консумацията на риба се е повишила с 27 %, което се дължи и на факта, че рибата е отличен източник на омега 3 киселини, които имат благотворно въздействие върху здравето. ЕС е основният световен пазар за морски продукти. В него се консумират над 12 милиона тона годишно и се наблюдава ясна тенденция към растеж. ЕС задоволява самостоятелно едва 35 % от своите нужди, а 65 % от консумираните морски продукти се внасят – процент, който продължава да нараства.

3.3   Европейската аквакултура е част от общата политика в областта на рибарството (ОПОР), чиято цел е устойчивата експлоатация на живите водни ресурси, като се отчитат по балансиран начин екологичните, социалните и икономическите аспекти. Реформираната ОПОР трябва да вземе предвид по-конкретно характеристиките на аквакултурата и да осигури ефективни инструменти за подкрепа на сектора и пазара. Предлага се ОПОР да бъде преименувана на Обща политика в областта на рибарството и аквакултурата (ОПОРА).

3.4   Понастоящем аквакултурата в ЕС е важна стопанска дейност в някои крайбрежни и континентални зони, която включва не само отглеждането на мекотели, но и на риба в сладководна или морска вода.

3.5   Аквакултурата в ЕС вече не е дребномащабна занаятчийска дейност и от 70-те години на миналия век се превърна в съвременна, динамична, новаторска и технологична индустрия с предприятия, които в много случаи са вертикално интегрирани.

3.6   Аквакултурата в ЕС създава заетост в отдалечените крайбрежни и речни райони, които обикновено са необлагодетелствани и в които има оскъдни възможности за алтернативна заетост. Както в семейните предприятия, така и в МСП, работните места в аквакултурата са специализирани, изискват техническа квалификация и са стабилни.

3.7   В своето Съобщение от 2002 г. COM(2002) 511 Комисията представи стратегия за устойчиво развитие на европейската аквакултура, чиито цели бяха:

| а) | да създаде сигурни работни места, по-специално в районите, които са зависими от рибарството; |
| --- | --- |

а)

да създаде сигурни работни места, по-специално в районите, които са зависими от рибарството;

| б) | да гарантира наличието на здравословни и безопасни рибни продукти в наложени от пазара количества; |
| --- | --- |

б)

да гарантира наличието на здравословни и безопасни рибни продукти в наложени от пазара количества;

| в) | да насърчава сектор, опазващ околната среда. |
| --- | --- |

в)

да насърчава сектор, опазващ околната среда.

3.8   Комисията признава, че от 2002 г. производство на аквакултури на ЕС не се е развивало според предвижданията и дори е било в застой както при мекотелите, така и при рибите (аквакултурата на ракообразните или на водораслите практически не съществува в Европа), което е в ярък контраст с високия ръст, регистриран в тази дейност в останалата част на света. Ето защо счита за целесъобразно да преразгледа стратегията и да направи равносметка на състоянието на европейската аквакултура.

4.   Специфични бележки

4.1   Аквакултурата в ЕС не е разгърнала пълния си потенциал за създаване на богатство и работни места. Обобщените данни сочат, че производството ѝ е в застой от 2002 г. и не успява да компенсира спада в улова на риболовната флота, с произтичащото от това влошаване на външнотърговския баланс. Това се случва, въпреки че Европа разполага с подходящи географски условия и околна среда, съвременна технология и предприятия, склонни да инвестират. От друга страна секторът е доказал, че разполага със знанията и средствата, необходими за развитие на екологично устойчива дейност, като същевременно предлага здравословни, безопасни и качествени продукти.

4.2   Сложната правна рамка на ЕС, мудните административни процедури, ограниченията в достъпа до пространства, които са публична собственост, и прекомерната административна тежест възпрепятстват инвестициите и конкурентоспособността на производството в европейската аквакултура.

4.3   Много от предизвикателствата, които ограничават развитието на европейската аквакултура, са пряко зависими от политиките и действията, предприети на национално и регионално равнище. Ето защо националните и регионалните публични власти трябва да осъзнаят това и да създадат подходяща собствена рамка. Има държави-членки, в които през последните петнадесет години не са издавани нови лицензи за аквакултура. В някои случаи именно тълкуването на европейското законодателство от страна на националните и регионалните администрации води до изкривявания, какъвто беше случаят с мрежата Натура 2000, от която някои администрации необосновано изключват аквакултурата. От друга страна както държавите-членки, така и регионите със съответни правомощия трябва да координират своите законодателства, за да не създават изкуствени препятствия пред свободния пазар в рамките на ЕС.

4.4   Общата организация на пазара на рибни продукти и аквакултура, чиято задача е да стабилизира пазарите и да гарантира печалба на производителите на аквакултура, се нуждае от незабавна реформа, за да укрепи организациите на производителите.

4.5   Предходното съобщение COM(2002) 511 поставя прекалено силен акцент върху екологичните аспекти на аквакултурата и оставя на втори план икономическите и социалните аспекти на устойчивостта. Настоящото съобщение COM(2009) 162 предлага по-добър баланс между трите стълба на устойчивостта: екологичен, социален и икономически. В него се признава, че екологичната устойчивост е възможна единствено с конкурентоспособни и рентабилни предприятия.

4.6   Като цяло предприятията в областта на аквакултурата в ЕС са ефективни и биха могли да бъдат напълно конкурентоспособни, ако имат същите възможности като тези, които имат вносните продукти. Понастоящем не са налице условията за подобни равни възможности, нито при производството, нито при търговията. Що се отнася до производството, европейските производители на аквакултура трябва да спазват строги стандарти по отношение на съставките на храната за риби, ограничения за ползване на ветеринарни лекарства и да съблюдават аспекти от екологично и социално естество, които не се изискват от производителите на аквакултура от трети страни, макар че те могат свободно да търгуват с продуктите си на Общностния пазар (включително произведените с детски труд и при други нарушения на правото на достоен труд и справедливо заплащане). Що се отнася до търговията, някои страни стимулират неправомерно своите производства на аквакултура, които впоследствие се търгуват в ЕС.

4.7   Недостатъчната информация, която получава потребителят за характеристиките на морските продукти, които купува, му пречи да направи добра преценка на разликите в качеството и цената. Това поставя в много неизгодна позиция европейските производителите, чиито продукти като цяло са с по-голяма добавена стойност от вносните. Тази подвеждаща информация включва, например, неточности относно страната на произход на продуктите или общото име на продукта. Особено сериозен е случаят с рибното филе, размразено в момента на продажба, с произход от отдалечени страни, най-често азиатски. Това филе се продава в същите витрини, както и действително пресните филета, без потребителят да е ясно информиран за характеристиките на двата продукта, при което цената се превръща в единствения критерий при покупката. В този случай при повторно замразяване могат да възникнат и проблеми за общественото здраве.

4.8   Ето защо ЕИСК препоръчва да се пристъпи към опростяване на етикетирането, като се изясни по-специално информацията за страната или областта на произход, както и към укрепване на механизмите за проверка и контрол по границите.

4.9   Правилното идентифициране на морските продукти трябва да бъде съпътствано от дейности за обучение и информиране по цялата верига на дистрибуция и търговия, като се достигне и до потребителите. Трябва да се подчертае по-специално присъствието на мастните омега-3 киселини, и по-конкретно от вида ейкозапентаенова киселина (EPA) и докозахексаенова киселина (DHA).

4.10   ЕИСК препоръчва да се проведат информационни кампании, които да подобрят облика на аквакултурата, нейните продукти и процеси. Какви да бъдат посланията следва да се определи от специална проучвателна група, на която да бъде възложено да предложи инициативи с участието на сектора. В този смисъл се препоръчва провеждането на транснационални кампании, които да бъдат координирани от Европейската комисия.

4.11   Европейската аквакултура е технологична и иновативна дейност, която изисква непрекъснати научни изследвания. В настоящата 7-а рамкова програма, която обединява всички общностни инициативи, свързани с научноизследователската дейност, се предлагат по-малко възможности за научни изследвания в областта на аквакултурата, отколкото в предходните програми. По този начин трудно ще се подобри иновативността и конкурентоспособността на европейския сектор. Професионалният сектор на европейската аквакултура неотдавна създаде Платформа за технологии и иновации за европейската аквакултура, с която се надява да даде на сектора приоритети в областта на НИРДИ и стратегия за постигането им.

4.11.1   Следва да продължи търсенето на алтернативни, безопасни и устойчиви съставки, които да удовлетворяват хранителните и биологичните изисквания на рибите и същевременно да продължават да осигуряват същите хранителни свойства на крайния продукт.

4.11.2   Следва да продължават да се оптимизират настоящите системи за производство, но преди всичко онези, които имат ясни възможности за бъдещо разрастване, каквито са аквакултурата в открито море и водоемите със системи за рециркулация на водата.

4.12   Наличието на ветеринарни лекарства е сериозно ограничение за развитието на аквакултурата. В този момент европейската аквакултура не разполага с достатъчно ветеринарни средства, например упойки, ваксини или антибиотици. Това застрашава жизнеспособността на сектора и се отразява както на здравето на животните, така и на хуманното отношение към тях, продоволствената сигурност и опазването на околната среда.

4.13   Съобщението на Комисията предлага да се подкрепи износът на технологии за производство на аквакултури в трети страни. Макар и в тази инициатива да има аспект на солидарност, който несъмнено трябва да бъде подкрепен, трябва да се отчете фактът, че е възможно бъдещите производства на аквакултура в резултат на този износ на технологии впоследствие да бъдат изнасяни в ЕС и да се конкурират със собственото му производство.

4.14   Съобщението на Комисията дава добро описание на причините за настоящия застой на аквакултурата в ЕС. То обаче не трябва да се разглежда като свършена работа, а като изходна точка за разработването и развитието на конкретни мерки, които да дадат нов тласък на устойчивото развитие на аквакултурата в ЕС.

Брюксел, 28 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ С 208 от 3.9.2003 г., стр. 89-93.

1

(2)  ОВ L 328 от 24.11.2006 г., стр.14.

2

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/64 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/64

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Съвета и до Европейския парламент – „Отвъд БВП: измерване на напредъка в свят на промени“ “

COM(2009) 433 окончателен

2011/C 18/11

Докладчик: г-н ZBOŘIL

На 20 август 2009 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Съобщение на Комисията до Съвета и до Европейския парламент – Отвъд БВП: измерване на напредъка в свят на промени“

COM(2009) 433 окончателен.

Специализирана секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 25 февруари 2010 г.

На 462-рата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 29 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 168 гласа „за“, 3 гласа „против“ и 6 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   ЕИСК приветства съобщението на Комисията на тема: „Отвъд БВП: измерване на напредъка в свят на промени“ и инициативите, които то обобщава. Комитетът отбелязва, че досега сме достигнали само първия етап от този процес и че няма да бъде лесно да се изберат инструментите и адекватните мерки и да се интегрират в управлението на основни политики и стратегии.

1.2   Комисията е натоварена с трудната задача за разработване на пилотен вариант на комплексен индекс за екологичното състояние. Очевидно става дума за съвкупен индекс, който изисква да се вземе под внимание равновесието от въздействието на всеки компонент на околната среда. Разработването му следва от самото начало да бъде предмет на консултации със заинтересованите страни.

1.3   Разработването на комплексен показател за качеството на живот и социалното сближаване ще бъде още по-трудно. Важно е да се провеждат пилотни проекти в тази област, която Комисията трябва да определи като критична точка на целия проект. Тя трябва незабавно да даде ход на пилотни проекти.

1.4   Тенденциите на развитие в дългосрочен план на основните параметри са много важни за стратегията и разработването на политиките. Следователно тази гледна точка трябва да определи избора на параметри, наблюдавани в реално време. Следва да се даде обмислен и своевременен отговор на промените.

1.5   Системата трябва да продължи да се основава, дори и в рамките на Съюза, върху събирането и оценката на национално равнище на данни, организирани в ясно определена европейска рамка, както и преобразуването им в показатели и параметри. Тяхната оценка изисква цялостен и всеобхватен подход за намаляване на конфликтите между интерпретирането на определени инструменти и свързаните с това рискове.

1.6   Оценката на устойчивото развитие се състои в разбирането на тенденциите в две основни посоки: (1) оценка на капацитета на усвояване и (2) оценка на развитието на администрирането на човешките общности. Двете предложения, представени в съобщението на Комисията (информационен регистър и наблюдение на праговите стойности на замърсителите), са в тази посока и ЕИСК приветства този факт.

1.7   ЕИСК приветства и усилията на Комисията за включване в националните сметки на екологични и социални въпроси. В началото на 2010 г. следва да бъде представена правна рамка за „екологично счетоводство“. Понастоящем не се използва в максимална степен потенциалът на наличните социални показатели от националните отчети. Може да се очаква, че с напредването в процеса на изготвяне на комплексен и интегриран подход, насочен към измерване и оценка на напредъка в един променящ се свят, все повече ще се чувства необходимостта от използването на тези показатели.

1.8   Този процес на промени в подготовката няма да бъде нито бърз, нито лесен, ето защо трябва да се обърне специално внимание на аналитичната подготовка и проучване на всеки инструмент, на основата на изследвания на взаимодействията между тях и на широки консултации със заинтересованите участници, за да се улесни приемането им в по-широк международен контекст.

1.9   Като част от продължаването на работата и за да се структурират следващите етапи, ще бъде необходимо да се използват всички идеи и проекти, които са на разположение. Решаващият критерий трябва да бъде максимална обективност, както и запазването на независимостта на статистиката и на нейните изисквания за качество. ЕИСК е готов да участва в оценката на необходимите промени и да работи за тяхното приемане от гражданското общество.

1.10   Необходимо е Комисията да изготви график и да определи датите за изпълнение на различните елементи на тази система. Тя следва да се съсредоточи конкретно върху интегрирането на някои нови мерки в новата стратегия за 2020 г., както и в стратегията за устойчиво развитие. Целта е през 2011 г. да се разполага с рамка, която би позволила изготвянето на ясни предложения за сравними действия в световен мащаб предвид Световната среща на върха за устойчиво развитие, свикана от ООН през 2012 г.

2.   Въведение

2.1   Най-общоприетата мярка за макроикономическата дейност е брутният вътрешен продукт (БВП = потребление на домакинствата + инвестиции + публично потребление + (износ - внос). Рамката и правилата за изчисляване на БВП са заложени в европейската система на национални сметки, която е до голяма степен съвместима със системата на национални сметки на ООН. БВП понастоящем е стандартният показател за сравнение, използван от инициаторите на политики по целия свят и често посочван в публичните дебати. В БВП се кумулира добавената стойност от всички стопански дейности, които имат парично изражение. Той се основава на ясна методология, която позволява сравнения във времето, както и между държави и региони.

2.2   БВП се счита и за показател за цялостното развитие на обществото и напредъка по принцип. БВП например не измерва ефективно екологичната устойчивост или социалната интеграция и тези ограничения трябва да бъдат отчитани при използването му при анализирането и обсъждането на отделните политики. Неотдавнашен преглед на ограниченията на БВП като показател е направен в труда на Stiglitz/Sen/Fitoussi (2008 г.), Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (http://www.stiglitz-sen-fitoussi.fr/documents/Issues_paper.pdf).

2.3   От около десет години този въпрос е предмет на дебати на различни равнища и през октомври 2008 г. ЕИСК прие становище по собствена инициатива (1), което представя и разяснява сегашните насоки на проучванията и подкрепя усилията за намиране на допълнителни показатели, които да позволяват по-пълно описание на развитието на човешките общества.

2.4   В този контекст с настоящото съобщение се извеждат някои действия, които биха могли да бъдат предприети в краткосрочен и средносрочен план. Общата цел е разработването на по-всеобхватни показатели, които да предоставят по-надеждна познавателна основа с оглед на по-качествен обществен дебат и решения за разработването на политики. Комисията възнамерява да сътрудничи със заинтересованите участници и партньорите за разработването на международно признати и прилагани показатели.

3.   Обобщение на съобщението на Комисията

3.1   Комисията предлага прилагането на следните пет действия, които могат да бъдат преразгледани или допълнени в рамките на планирания през 2012 г. преглед.

3.2   
  Допълване на показателя БВП с екологични и социални показатели.
  Показателите, които обобщават важните факти с едно-единствено число, са особено важни комуникационни средства. БВП, както и равнището на безработицата и инфлацията са първостепенни примери за такива обобщаващи показатели. Те обаче нямат за цел да отразят ситуацията по теми, като опазването на околната среда или социалното неравенство. За запълване на тази празнота Комисията възнамерява да разработи широкообхватен индекс за екологичното състояние и да усъвършенства показателите за качеството на живота.

3.2.1   
  Широкообхватен индекс за екологичното състояние.
  Понастоящем липсва широкообхватен индекс за екологичното състояние. Подходящи за целта изглеждат „екологичният“ и „въглеродният отпечатък“, но и двата показателя са с ограничен обхват („въглеродният отпечатък“ включва само емисиите на парникови газове. „Екологичният отпечатък“ не включва някои последици, като например отражението върху водата. Комисията го тества обаче заедно с други показатели за мониторинг на Тематичната стратегия за устойчиво използване на природните ресурси и Плана за действие за биоразнообразието.). Службите на Комисията възнамеряват да представят през 2010 г. пилотен вариант на индекс за екологичното състояние. Той ще включва основните елементи на политиката в областта на околната среда:

| — | изменение на климата и използване на енергията; |
| --- | --- |

—

изменение на климата и използване на енергията;

| — | природа и биоразнообразие; |
| --- | --- |

—

природа и биоразнообразие;

| — | замърсяване на въздуха и отражение върху здравето; |
| --- | --- |

—

замърсяване на въздуха и отражение върху здравето;

| — | използване и замърсяване на водата; |
| --- | --- |

—

използване и замърсяване на водата;

| — | генериране на отпадъци и използване на ресурсите. |
| --- | --- |

—

генериране на отпадъци и използване на ресурсите.

3.2.2   
  Качество на живота и благополучие.
  Доходите, обществените услуги, здравеопазването, свободното време, богатството, мобилността и незамърсената околна среда са средства за постигане и поддържане на тези цели. Комисията лансира проучвания на осъществимостта на показателите за благополучието и на засилването на ролята на потребителите, както и – съвместно с ОИСР – на възприемането на понятието за благополучие.

3.3   
  Най-актуална информация за взимане на решения.
  Стойностите за БВП и безработицата се публикуват често в рамките на няколко седмици след оценявания период, което позволява вземане на решения в почти реално време. Данните за околната среда и обществото в много случаи са твърде неактуални, за да могат да предоставят оперативна информация, например за качеството на въздуха и водата или схемите на работа, чиито компоненти бързо се променят.

3.3.1   Комисията следователно ще подобри актуалността на данните за околната среда и обществото, за да могат тези, които вземат решения в ЕС, да бъдат по-добре осведомени. Спътниците, пунктовете за автоматично измерване и интернет правят във все по-голяма степен възможно
  проследяването на околната среда в реално време
  благодарение на разпоредбите на директивата „INSPIRE“ (Директива 2007/2/ЕО) и ГМОСС (Глобален мониторинг на околната среда и сигурността - Global Monitoring for Environment and Security), вж. COM(2009)223 окончателен).

3.3.2   
  Актуалността на социалните данни ще бъде подобрена
  там, където е възможно с помощта например на новата Европейска модулна система за социални статистически изследвания.

3.4   
  По-точно отчитане на разпределението на благата и социалното неравенство.
  Социалното и икономическото сближаване е приоритетна цел на Общността. Данните от националните отчети (като например за доходите на домакинствата) или от социални изследвания като EU-SILC (статистика на ЕС за доходите и условията на живот) вече позволяват анализирането на ключовите въпроси за разпределението на благата.

3.5   
  Разработване на европейски информационен регистър за устойчиво развитие.
  Показателите на ЕС за устойчиво развитие (Вж. Статистически сборник на Евростат „Measuring progress towards a more sustainable Europe – 2007“) са разработени съвместно с държавите-членки и са отразени в двугодишния доклад на Комисията за напредъка. Това средство за проследяване обаче не отразява изцяло последните развития във важни области, които все още не са обхванати в достатъчна степен от официалната статистика (например устойчивото производство и потребление или въпросите за управлението).

3.5.1   В тази връзка Комисията проучва възможностите за
  разработване
  съвместно с държавите-членки
  на информационен регистър за устойчиво развитие
  . Този регистър, основаващ се на набора от показатели за устойчиво развитие на ЕС, би могъл да включва и друга количествено и качествено изразена обществено достъпна информация.

3.5.2   Стратегията за устойчиво развитие поставя ключова цел за съблюдаване на ограничените природни ресурси на планетата. Това включва ограничения капацитет на природата за възобновяване на ресурсите и за абсорбиране на замърсители. Важно е да се знаят „рисковите зони“ преди достигането на реалните повратни точки. Следователно е необходимо
  да се определят и редовно актуализират праговите стойности за основните замърсители и възобновяеми ресурси
  , така че да бъдат своевременно информирани участниците в политическия дебат и да бъде насърчено поставянето на целите и оценяването на политиките.

3.6   
  Включване в националните сметки на екологични и социални въпроси.
  Европейската система от сметки е основният инструмент както при изготвяне на икономическата статистика на ЕС, така и при изчисляването на редица икономически показатели (в това число и БВП). В заключенията си от юни 2006 г. Европейският съвет призова ЕС и държавите-членки да включат в националните си сметки ключовите аспекти на устойчивото развитие. Комисията ще следи за включването на тази задача при следващи прегледи на международната система от национални сметки и европейската система от сметки. В по-дългосрочен план се очаква по-интегрираното екологично и социално-икономическо отчитане да предостави основа за разработването на нови широкообхватни показатели.

3.6.1   
  Интегрирано еколого-икономическо отчитане.
  Първата си стратегия за „зелено счетоводство“ Комисията представи през 1994 г. в съобщението си COM(1994) 670. Оттогава Евростат и държавите-членки в сътрудничество с ООН и ОИСР разработиха и тестваха счетоводни методи до степен, която понастоящем позволява на няколко държави-членки да предоставят първите набори от екологични отчети. По-нататък биха могли да бъдат създадени физически отчети за околната среда по отношение на потреблението на енергия, генерирането и третирането на отпадъци, както и такива в парично изражение за предоставените за околната среда субсидии. За да се осигури съвместимостта на отчетите, Комисията възнамерява в началото на 2010 г. да предложи правна рамка за „екологично счетоводство“.

3.6.2   
  Увеличаване на използването на социални показатели от националните отчети.
  В съществуващата европейска система от сметки вече са включени показатели, които отразяват съществени социални въпроси, като разполагаемия доход на домакинствата и коригираната стойност на разполагаемия доход, която отчита различията в режимите на социално осигуряване между отделните държави.

4.   Общи бележки

4.1   Въпросът за по-последователна мярка за човешкия прогрес е обект на нарастващ интерес от страна на политиците и широката общественост. Необходими са нови подходи, за да се покаже как да се съвмести демографското и икономическото развитие на човечеството с ограничения размер на планетата и на нейните ресурси.

4.2   Тези нови подходи и методи за измерване на напредъка имат съществено значение в сегашната социална среда, чиято сложност продължава да се увеличава, за да направят възможно едно по-добро формулиране на стратегическата визия за човешките общности, каквато е ЕС. Тяхното значение се дължи отчасти на това, че те дават възможност да се направи равносметка на ресурсите, необходими за постигане на стратегическите цели, от които на първо място е устойчивото развитие, което изисква наред с другото ефективна защита на климата и пестеливо използване на всички ресурси.

4.3   Друга важна област на приложение е проектирането на основните политики на Общността, които трябва да вземат предвид всички техни измерими въздействия и отражение, както и взаимодействието между тях, и разбира се, оценката на изпълнението на тези политики.

4.4   Ето защо ЕИСК приветства съобщението на Комисията на тема: „Отвъд БВП: измерване на напредъка в свят на промени“ и инициативите, които то обобщава. Независимо от това, че вече са в ход многобройни проекти и дейности, Комитетът привлича вниманието върху факта, че досега сме само на първия етап от този процес и че изборът на адекватни инструменти и мерки и интегрирането им в управлението на основните политики и стратегии няма да бъде лесно.

4.5   За да бъде един инструмент ефикасен - независимо от това какъв е - той трябва да бъде възможно най-прост и лесно управляем и заинтересованите страни трябва да го приемат. Инструментите, които не са напълно подходящи за ползвателите и които не са общоприети, не могат да дадат очакваните резултати. Приемането на всеки нов инструмент като мярка за измерване на напредъка, разбира се ще отнеме известно време. Никой инструмент обаче не може да бъде самоцелен, следва да се изостави всеки инструмент, който не е доказал своята ефикасност.

4.6   Очевидно е, че най-простото се развива към по-сложно; тази сложност обаче не трябва да надхвърля очакваните ползи. Системата трябва да продължи да се основава, дори и в рамките на Общността, върху събирането и оценката на национално равнище на данни, организирани в ясно определена европейска рамка, както и обработката им в показатели и параметри.

4.7   Обобщаването на тези параметри за цялата Общност следва да даде възможността да се приемат стратегии и политики, които са последователни и координирани, както на национално, така и на европейско равнище чрез стриктно прилагане на принципите на субсидиарност и пропорционалност. Ще бъде особено важно да се действа на общностно равнище въз основа на констатираните тенденции, а избраните инструменти трябва да са в състояние да установят достатъчно рано и надеждно дори и най-слабите признаци, предвестници на потенциално опасни промени.

4.8   БВП, дори и с познатите му недостатъци, продължава да бъде изключителен агрегиран инструмент, чийто латентен период по отношение на промените е кратък. Търсеният нов инструмент ще бъде и съвкупен показател, отчитащ социалните и екологичните аспекти, което ще бъде много трудно. Поради това ЕИСК счита, че е целесъобразно да се установят критериите, които дават възможност за подбор - по време на проектирането на политиките - измежду различните параметри, обхващащи отделните области, като по този начин се насърчава устойчивото развитие на световната общност.

4.9   ЕИСК е убеден, че индивидуалният подход е възможен само по време на разработването на всеки отделен инструмент. Оценката и ефикасното прилагане на тези инструменти включва глобален и холистичен подход с цел максимално намаляване на конфликтите между определени инструменти и параметри ако не бъдат решени, тези конфликти могат да нарушат баланса на политическите и стратегическите решения.

4.10   Този процес на подготвяни промени няма да бъде нито бърз, нито лесен, ето защо трябва да се обърне специално внимание на аналитичната подготовка и на проучването на всеки инструмент, на основата на проучване на взаимодействията между тях и чрез широки консултации със заинтересованите участници.

4.11   В рамките на този процес ще бъде необходимо да се установят приоритетите и да се определят дати за следващите етапи, по отношение на които съобщението на Комисията е доста неясно; освен това Комитетът настоятелно призовава Комисията да пристъпи своевременно към включването им в целите и механизмите за оценка на новата стратегия за Европа до 2020 г., както и в дългосрочната стратегия за устойчиво развитие. ЕИСК изразява съжаление, че другите заинтересовани участници не участват в този първи етап, като например съответните генерални икономически дирекции на Комисията. Такава радикална промяна изисква много повече от работата единствено на Генерална дирекция „Околна среда“, на Европейската агенция за околната среда и Евростат.

4.12   В рамките на продължаващата работа и с цел структуриране на следващите етапи, ще бъде необходимо да се използват всички налични идеи и проекти, а именно докладът на Комисията относно измерването на икономическите резултати и социалния напредък („докладът Stiglitz“). http://stiglitz-sen-fitoussi.fr/en/index.htm), проучването „TEEB“, („Икономика на екосистемите и биоразнообразието“ (The Economics of Ecosystems and Biodiversity), http://www.teebweb.org/ (на английски език), посветено на икономиката на екосистемите и биоразнообразието, работата на Европейската агенция за околната среда (ЕАОС), на Евростат и на всички, които допринасят за този комплексен и глобален европейски проект. Решаващ критерий трябва да бъде запазването на независимостта на статистиката и нейните изисквания за качество, както и всеобщото приемане на обяснителните възможности на инструментите.

4.13   Общото събрание на Организацията на обединените нации неотдавна реши да организира през 2012 г. нова международна конференция за оценка на осъществения напредък в областта на устойчивото развитие през изтеклите двадесет години от провеждането на срещата на върха за Земята в Рио де Жанейро през 1992 г. Ясно е, че начините за постигане на световна „зелена“ икономика с ниски въглеродни емисии ще бъдат сред основните теми. Желателно би било до 2011 г. в Европа да се създаде ясна рамка за оценка на собствения напредък и по този начин тя да може да представи през 2012 г. конкретни предложения пред международната общност.

5.   Специфични бележки

5.1   Настоящите специфични бележки разглеждат петте основни действия, както и техните съответни компоненти, представени във възприетата от глава 3 последователност.

5.2   Комисията е натоварена с трудната задача да разработи пилотен вариант на комплексен индекс за екологичното състояние. Тя е поела ангажимент да представи този индекс през 2010 г. и очевидно това ще бъде съвкупен индекс, при чиято оценка ще се отчита балансът на въздействието на всеки компонент от околната среда. „Екологичният“ и „въглеродният“ отпечатък в сегашния им вид обхващат специфичните за околната среда и за използване на ресурсите компоненти. Възникнаха други понятия, като отражение върху водата и „отпечатък върху горите“, но никое от тях не представлява напълно бъдещият индекс. Разработването на този бъдещ индекс трябва от самото начало да бъде предмет на консултации със заинтересованите страни и ще бъде необходимо да се оценят изключително внимателно претеглените коефициенти на всеки фактор от този комплексен индекс.

5.3   Разработването на показатели за качеството на живот и благополучие (2) ще бъде също така трудно, макар и да са налице проучвания в тази област, включително предпроектните проучвания; тези показатели се основават до голяма степен на субективни възприятия, а не на точни измервания. Следва да се отбележи, че и БВП не е напълно точен.

5.4   „Оперативното“ управление на качеството на околната среда и коригиращите действия в социалната сфера изискват информация за вземане на решения в почти реално време. Стратегическите въпроси и разработването на политики се основават по-скоро на тенденциите в развитието на основните параметри. Следователно, тази разлика ще определи избора на наблюдаваните в реално време величини, за да се избегне пренасищането на процеса на вземане на решения с индивидуална информация. От тази гледна точка е необходимо да се обръща по-голямо значение на обмисленото и своевременно реагиране на промените. Мониторингът в рамките на системата ГМОСС ще бъде свързан приоритетно с „оперативно управление“; ако той разкрива по-дългосрочни тенденции, то тогава той би могъл очевидно да бъде използван за изготвянето на политики.

5.5   Формулирането на общностни политики, които изискват съвместни усилия, предполага подходяща информация за разделенията и различията на национално и регионално равнище. Целта е да се премахнат най-значимите различия чрез политики, изготвени по подходящ начин, за които точността на данните е от ключово значение. Успехът на тези политики зависи от това дали те са общоприети и от степента на подкрепа, с която се ползват, което е почти невъзможно, когато се чувства липса на равно третиране. Спазването на този подход ще определи как гражданите ще възприемат Общността.

5.6   Оценката на устойчивото развитие е много сложен въпрос. Устойчивото развитие е обща дългосрочна стратегия, която по дефиниция не е имала и дори не може да има конкретни цели, обвързани с конкретни срокове. По дефиниция целите трябва да бъдат формулирани по достатъчно общ начин. В случай на оценка на устойчивото развитие, става въпрос преди всичко да се уловят тенденциите в две основни посоки: (1) оценка на капацитета за усвояване на екосистемите и използването на невъзобновяеми и възобновяеми ресурси и (2) оценка на развитието на администрирането на човешките общности като цяло. Развитието на тези два фундаментални фактора ще определи дали развитието на международната общност е устойчиво или не, а то ще определи и развитието на Европейската общност. Предложенията, представени в съобщението на Комисията (информационен регистър и наблюдение на праговите стойности на замърсителите), са в тази посока и ЕИСК приветства този факт.

5.7   ЕИСК оценява и усилията на Комисията за включване на екологични и социални въпроси в националните сметки. Надеждната и добре структурирана информация от тези сметки, достатъчна по количество, може да улесни в голяма степен желателната рационална интернализация на външните разходи в области, където има достатъчно налични надеждни данни за тази цел, и когато равновесието на пазара не е нарушено. Тези сметки вече съдържат ценни данни, чиято сравнимост между отделните държави-членки може да се окаже проблематична. Това обяснява значението на усилията на заинтересованите участници за разработването на оптимална система от данни, като и за тяхното събиране, произтичащо от необходимостта да се развиват физически отчети за околната среда. Във връзка с това Комисията е поела тежката задача да предложи в началото на 2010 г. правна рамка за екологично счетоводство. Понастоящем не се използва в максимална степен потенциалът на наличните социални показатели от националните отчети. Може да се очаква, че все повече ще се чувства необходимостта да се използват тези показатели, в зависимост от напредъка в изготвянето на комплексен и интегриран подход, насочен към измерване и оценка на напредъка в един променящ се свят.

Брюксел, 29 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Вж.ОВ C 100, 30.4.2009 г., стр. 53.

1

(2)  Вж.ОВ C 100, 30.4.2009 г., стр. 53.

2

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/69 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/69

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета „Партньорство Европейски съюз—Африка — Свързване на Африка и Европа: засилване на сътрудничеството в областта на транспорта“

COM(2009) 301 окончателен

2011/C 18/12

Докладчик: г-н SIMONS

На 24 юни 2009 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета Партньорство Европейски съюз-Африка – Свързване на Африка и Европа: засилване на сътрудничеството в областта на транспорта“

СОМ(2009) 301 окончателен.

Специализирана секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 24 март 2010 г.

На 462-рата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 29 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с единодушие.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Съобщението на Комисията е в съответствие с настоящата политика, но има амбицията да отиде и по-далеч. Целта му е да се започне дебат за подобряване на междуконтиненталните връзки въз основа на натрупания от ЕС опит, но съобразено с условията в Африка. |
| --- | --- |

1.1

Съобщението на Комисията е в съответствие с настоящата политика, но има амбицията да отиде и по-далеч. Целта му е да се започне дебат за подобряване на междуконтиненталните връзки въз основа на натрупания от ЕС опит, но съобразено с условията в Африка.

| 1.2 | Комитетът изразява подкрепата си за интензивно сътрудничество между ЕС и Африка, при условие че то се гради върху партньорство с еднакви права и задължения за всички страни, а не върху отношения между донор и бенефициер, както в миналото. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът изразява подкрепата си за интензивно сътрудничество между ЕС и Африка, при условие че то се гради върху партньорство с еднакви права и задължения за всички страни, а не върху отношения между донор и бенефициер, както в миналото.

| 1.3 | Комитетът подчертава, че наличието на инфраструктура и транспортни системи е предпоставка за постигането на социално-икономическа регионална интеграция, която дава възможност за увеличаване на заетостта, достъп до здравеопазване и образование и е важен принос към борбата с бедността. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът подчертава, че наличието на инфраструктура и транспортни системи е предпоставка за постигането на социално-икономическа регионална интеграция, която дава възможност за увеличаване на заетостта, достъп до здравеопазване и образование и е важен принос към борбата с бедността.

| 1.4 | Комитетът изразява съжаление, че това съобщение не акцентира достатъчно върху интегрирането на различните области на действие на Комисията, по конкретно тези на ГД „Развитие“ и ГД „Търговия“, откъдето би следвало да проличи последователността на политиката на ЕС спрямо Африка. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът изразява съжаление, че това съобщение не акцентира достатъчно върху интегрирането на различните области на действие на Комисията, по конкретно тези на ГД „Развитие“ и ГД „Търговия“, откъдето би следвало да проличи последователността на политиката на ЕС спрямо Африка.

| 1.5 | Комитетът приветства факта, че на конференцията „Дни на TEN-Т 2009“, състояла се на 21 и 22 октомври 2009 г. в Неапол, беше решено ЕС да изготви план за действие съвместно с африканските си партньори. |
| --- | --- |

1.5

Комитетът приветства факта, че на конференцията „Дни на TEN-Т 2009“, състояла се на 21 и 22 октомври 2009 г. в Неапол, беше решено ЕС да изготви план за действие съвместно с африканските си партньори.

| 1.6 | Този план за действие ще бъде готов за следващия неформален форум за транспорта в рамките на партньорството ЕС-Африка, след което ще бъде публикуван през есента на 2010 г. Комитетът може да подкрепи метод, при който напредъкът в прилагането на плана за действие ще бъде надлежно наблюдаван, например от създадена за целта смесена комисия. |
| --- | --- |

1.6

Този план за действие ще бъде готов за следващия неформален форум за транспорта в рамките на партньорството ЕС-Африка, след което ще бъде публикуван през есента на 2010 г. Комитетът може да подкрепи метод, при който напредъкът в прилагането на плана за действие ще бъде надлежно наблюдаван, например от създадена за целта смесена комисия.

| 1.7 | Комитетът препоръчва в програмата за действие изрично да се запише, че борбата срещу корупцията и пиратството в Африка трябва да има приоритет. |
| --- | --- |

1.7

Комитетът препоръчва в програмата за действие изрично да се запише, че борбата срещу корупцията и пиратството в Африка трябва да има приоритет.

| 1.8 | Що се отнася до планирането, финансирането на транспортната инфраструктурна мрежа и на целия план за действие, според Комитета следва да се проучи в каква степен могат да играят роля социално-икономическите партньори, свързани с изпълнението на Споразумението от Котону. |
| --- | --- |

1.8

Що се отнася до планирането, финансирането на транспортната инфраструктурна мрежа и на целия план за действие, според Комитета следва да се проучи в каква степен могат да играят роля социално-икономическите партньори, свързани с изпълнението на Споразумението от Котону.

| 1.9 | Комитетът би оценил високо, ако Социалният, икономически и културен комитет на Африканския съюз направи оценка на предложенията, включени в плана за действие и излезе със становище по тях. |
| --- | --- |

1.9

Комитетът би оценил високо, ако Социалният, икономически и културен комитет на Африканския съюз направи оценка на предложенията, включени в плана за действие и излезе със становище по тях.

| 1.10 | Комитетът отбелязва, че средства от фондовете на ЕС следва да се предоставят само при условие, че от изпълнението на тези програми полза имат местните, официално регистрирани работници от Африканския съюз. |
| --- | --- |

1.10

Комитетът отбелязва, че средства от фондовете на ЕС следва да се предоставят само при условие, че от изпълнението на тези програми полза имат местните, официално регистрирани работници от Африканския съюз.

| 1.11 | По отношение на плановете и програмите в областта на TEN-Т Комитетът смята, че е важно отправна точка в тях да бъде оперативната съвместимост на транспортните системи, като естествените предимства на всеки от видовете транспорт се съчетават с подхода на комодалността, избран от ЕС. |
| --- | --- |

1.11

По отношение на плановете и програмите в областта на TEN-Т Комитетът смята, че е важно отправна точка в тях да бъде оперативната съвместимост на транспортните системи, като естествените предимства на всеки от видовете транспорт се съчетават с подхода на комодалността, избран от ЕС.

| 1.12 | Освен това според Комитета при осъществяването на сътрудничеството следва да се отделя внимание на образованието, условията на труд, социалните аспекти, аспектите на сигурността, околната среда и устойчивото развитие. |
| --- | --- |

1.12

Освен това според Комитета при осъществяването на сътрудничеството следва да се отделя внимание на образованието, условията на труд, социалните аспекти, аспектите на сигурността, околната среда и устойчивото развитие.

| 1.13 | Изграждането и разширяването на пътната инфраструктура би следвало да допринасят за динамично овладяване на тенденцията към урбанизация, основана на добре функционираща система на обществен транспорт. |
| --- | --- |

1.13

Изграждането и разширяването на пътната инфраструктура би следвало да допринасят за динамично овладяване на тенденцията към урбанизация, основана на добре функционираща система на обществен транспорт.

| 1.14 | Съществена предпоставка за това е да се установят и извършват надеждно проследяване и контрол на използването на фондовете. |
| --- | --- |

1.14

Съществена предпоставка за това е да се установят и извършват надеждно проследяване и контрол на използването на фондовете.

| 1.15 | Според Комитета ЕС трябва да си даде сметка, че Китай от десетилетия провежда различна политическа линия и преследва други цели в Африка. Комитетът счита, че е необходимо да се полагат усилия за тристранно сътрудничество между ЕС, Китай и Африка, като условието следва да бъде всеки вид дейност или процедура по възлагане на поръчка да бъде от полза за „африканската заетост“. |
| --- | --- |

1.15

Според Комитета ЕС трябва да си даде сметка, че Китай от десетилетия провежда различна политическа линия и преследва други цели в Африка. Комитетът счита, че е необходимо да се полагат усилия за тристранно сътрудничество между ЕС, Китай и Африка, като условието следва да бъде всеки вид дейност или процедура по възлагане на поръчка да бъде от полза за „африканската заетост“.

2.   Встъпително обобщение на съобщението на Комисията

| 2.1 | Европейската комисия публикува на 24 юни 2009 г. съобщението COM(2009) 301 окончателен, в което е разгледано партньорството между Европейския съюз и Африка в областта на транспорта. |
| --- | --- |

2.1

Европейската комисия публикува на 24 юни 2009 г. съобщението COM(2009) 301 окончателен, в което е разгледано партньорството между Европейския съюз и Африка в областта на транспорта.

| 2.2 | В това съобщение се подчертава, че транспортът и транспортната инфраструктура са изключително важни за социално-икономическата интеграция и са предпоставка за движението на хора и стоки. |
| --- | --- |

2.2

В това съобщение се подчертава, че транспортът и транспортната инфраструктура са изключително важни за социално-икономическата интеграция и са предпоставка за движението на хора и стоки.

| 2.3 | При това следва да се има предвид все по-високата степен на урбанизация в Африка – в момента 40 % от жителите на континента живеят в градски райони. Ако не се вземат мерки, този процент може да се удвои до 2030 г. |
| --- | --- |

2.3

При това следва да се има предвид все по-високата степен на урбанизация в Африка – в момента 40 % от жителите на континента живеят в градски райони. Ако не се вземат мерки, този процент може да се удвои до 2030 г.

| 2.4 | Референтната рамка за сътрудничеството между ЕС и Африка в областта на транспорта е инфраструктурното партньорство, решение за което беше взето през 2006 г. Неговата цел е преди всичко по-доброто свързване на африканските инфраструктурни мрежи помежду им, като по този начин се спомага за регионалната интеграция, а с това и за развитието на африканското население. |
| --- | --- |

2.4

Референтната рамка за сътрудничеството между ЕС и Африка в областта на транспорта е инфраструктурното партньорство, решение за което беше взето през 2006 г. Неговата цел е преди всичко по-доброто свързване на африканските инфраструктурни мрежи помежду им, като по този начин се спомага за регионалната интеграция, а с това и за развитието на африканското население.

| 2.5 | Финансирането на проектите за транспортна инфраструктура в Африка се извършва предимно чрез Европейския фонд за развитие, който предоставя 30 % от финансовите средства. |
| --- | --- |

2.5

Финансирането на проектите за транспортна инфраструктура в Африка се извършва предимно чрез Европейския фонд за развитие, който предоставя 30 % от финансовите средства.

| 2.6 | В своето съобщение Комисията посочва, че сътрудничеството между ЕС и Африка обхваща не само физическата инфраструктура, но също така правните и административните аспекти. По този начин чрез подобрената инфраструктура се насърчават не само търговията и икономическият растеж, но и заетостта, а се създават и повече възможности за борба срещу бедността. |
| --- | --- |

2.6

В своето съобщение Комисията посочва, че сътрудничеството между ЕС и Африка обхваща не само физическата инфраструктура, но също така правните и административните аспекти. По този начин чрез подобрената инфраструктура се насърчават не само търговията и икономическият растеж, но и заетостта, а се създават и повече възможности за борба срещу бедността.

| 2.7 | В този контекст Съветът прие на 18 май 2009 г. редица заключения, в които особено силно се насърчава изграждането на регионалната инфраструктура и създаването на липсващата инфраструктура в страните на юг от Сахара. |
| --- | --- |

2.7

В този контекст Съветът прие на 18 май 2009 г. редица заключения, в които особено силно се насърчава изграждането на регионалната инфраструктура и създаването на липсващата инфраструктура в страните на юг от Сахара.

| 2.8 | Разглежданото съобщение се вписва в схемата за прилагане на стратегическото партньорство за изграждане на инфраструктурата, договорено през 2007 г. между Европейския съюз и Африканския съюз. |
| --- | --- |

2.8

Разглежданото съобщение се вписва в схемата за прилагане на стратегическото партньорство за изграждане на инфраструктурата, договорено през 2007 г. между Европейския съюз и Африканския съюз.

| 2.9 | Конкретният резултат от това съобщение трябва да бъде започването на консултации между представители на Европейския съюз и на Африканския съюз, които да доведат до приемането на план, определящ приоритетни действия и съответни възможности за финансиране и оповестяването му в съвместна декларация. |
| --- | --- |

2.9

Конкретният резултат от това съобщение трябва да бъде започването на консултации между представители на Европейския съюз и на Африканския съюз, които да доведат до приемането на план, определящ приоритетни действия и съответни възможности за финансиране и оповестяването му в съвместна декларация.

3.   Общи бележки

3.1   Общи положения

3.1.1   Комитетът се застъпва за по-интензивно сътрудничество между ЕС и Африка, градящо се на еднакви права и задължения, въпреки че в действителността съществуват разлики, за които следва да се държи сметка. Това желание и начинът, по който то трябва да бъде конкретизирано, намира израз в декларацията от Лисабон (8 и 9 декември 2007 г.).

3.1.2   Според Комитета става въпрос за икономическа и регионална интеграция, включваща пътните и транспортните съоръжения. Комитетът счита, че регионалната интеграция би трябвало да бъде в центъра на споразумението от Котону през 2010 г.

3.1.3   Няма съмнение, че тази задача е трудна. Комитетът препоръчва при изготвянето на бъдещите планове за сътрудничество да не се забравя, че приносът трябва да е еднакъв, а отговорността – споделена.

3.1.4   Комитетът желае да наблегне на факта, че сътрудничеството следва да обхваща широк спектър от области, включително образованието, условията на труд, социалните аспекти, правата на гражданите, аспектите на сигурността, околната среда и устойчивото развитие, оперативната съвместимост и обществения транспорт в градовете, административните и митническите проблеми, без да се забравя борбата срещу корупцията, както и опитът, натрупан в Европа по въпросите на оперативната съвместимост и на най-добрите практики.

3.1.5   Комитетът изразява съжаление, че в съобщението на Комисията не се посочва значението на социалните и образователните аспекти в транспортния сектор. Тя отбелязва обаче, че тези аспекти са обхванати в сключеното през 2006 г. партньорство в областта на инфраструктурата.

3.1.6   Според Комитета при осъществяване на сътрудничеството следва изрично да се има предвид, че всички действия, предприети в посочените тематични области имат шанс за успех само ако се опират на здрава основа и, по-конкретно, на добре обучени местни работници.

3.1.7   Сътрудничеството би трябвало да включва всички видове транспорт, както и връзките между тях, като се вземат предвид специфичните особености в Африка.

3.1.8   Комитетът смята, че е необходимо да бъдат изпълнени няколко важни условия: да се гарантира прозрачност, да има достатъчно сигурност, а програмите за сътрудничество да се провеждат с помощта на съпътстващи действия.

3.1.9   В своето становище относно „Стратегията ЕС-Африка“ (1), прието на 18 септември 2008 г., Комитетът посочи: „Регионалната и подрегионалната икономическа интеграция отбеляза значителен напредък, но търговският потенциал все още не е използван напълно. По-конкретно, трябва да се координират мерките, предприети за хармонизиране на митническите процедури, да се развият инфраструктурите и да се гарантира свободното движение на гражданите и др.“

3.1.10   Също така, по време на „Дните на TEN-Т 2009 г.“, състояли се на 21 и 22 октомври 2009 г. в Неапол, евро-африканският форум за транспорта беше повод да се повдигне въпросът как развитието в Африка и трансафриканските мрежи могат да извлекат полза от опита, натрупан от ЕС в развитието на TEN-Т.

3.1.11   Един от резултатите беше, че Европейската комисия ще изготви съвместно с африканските партньори план за действие, насочен към постоянно укрепване на транспортните мрежи между двата континента. Този план ще бъде публикуван през втората половина на 2010 г.

3.1.12   Комитетът е на мнение, че успоредно с вече съществуващите двустранни икономически партньорства е необходимо да се създават и регионални икономически партньорства, които ще допринасят за задълбочаване на регионалната интеграция.

3.1.13   Комитетът счита, че прилагането на мерките от плана за действие следва да отчита участието на социалните партньори и да се извършва в тясно сътрудничество с Африканския съюз.

3.1.13.1   Тъй като в Африка структурата за включване на социалните партньори в планирането не е толкова развита и на практика изглежда, че социалните партньори дори не знаят за тези планове, би трябвало, съгласувано с Африканския съюз, тази информация да се разпространява и да се създават възможности за участие в дейностите по координацията.

3.1.14   Комитетът е на мнение, че след това ще трябва да се изготви обща стратегия, в която централно място би следвало да заемат критерият за устойчиво развитие, както и развитието и благоденствието на африканското население.

3.1.15   Но Комитетът се опасява, че дори и при такъв подход все пак ще възникнат проблеми при практическото изпълнение на програмата за действие. Преди всичко трябва да се отчитат разликите между африканската и европейската култура.

3.1.16   Комитетът смята, че ще бъде подходящо самият Африкански съюз да установи контакт със своя Социален, икономически и културен комитет с цел да се наблюдават и подкрепят проектите, включени в плана за действие.

3.1.17   Междувременно Европейският съюз отпусна от Европейския фонд за развитие 4,6 милиарда евро за периода 2007-2013 г., предназначени за развитие и подобряване на инфраструктурата и транспорта в Африка.

3.1.18   На следващата среща на върха ЕС-Африка, която ще се състои в края на 2010 г. в Адис Абеба, ще бъде направена оценка на всички партньорства. Освен това през есента на 2010 г. на неформален форум за транспорта ще бъде одобрен планът за действие за изпълнението на проекти, като Комитетът препоръчва в духа на приетата на срещата на върха в Лисабон декларация в този процес официално да бъдат включени социалните партньори и други неправителствени организации.

3.1.19   По-добрите транспортни мрежи дават възможност за по-бързо придвижване на населението, намаляване на разходите за транспорт и засилване на устойчивия характер и жизнеспособността на транспорта, което под формата на достъпни цени би било от полза по-специално за бедните групи от населението. Това изисква координиран подход в планирането и изграждането на инфраструктурата.

3.1.20   Този въпрос е още по-важен, тъй като разходите за транспорт в Африка са сред най-високите в света (15 % от приходите от износ спрямо 4 % в индустриалните държави). Потребностите в това отношение са изключително големи, тъй като става въпрос за задължителна предпоставка за интеграцията на регионалните и националните пазари.

3.1.21   Освен това засилването на сътрудничеството – по-специално чрез използването на най-добри практики – би трябвало да доведе до нарастване на търговията, подобряване на сигурността и безопасността, както и до изграждането на модерна транспортна система.

3.1.22   Комитетът смята, че за насока би могло да служи мотото „Да работим заедно за по-добро бъдеще“.

3.1.23   Това намери отражение и в заключенията на срещата на върха в Лисабон от 8 и 9 декември 2007 г., в които бяха заложени основите на стратегическото партньорство на равна нога между Африка и Европейския съюз, включено в Лисабонската декларация от 9 декември 2007 г.

3.1.24   Това партньорство се гради върху следните опорни точки: мир и сигурност, управление и човешки права, миграция, енергетика и изменение на климата, търговия, инфраструктура и развитие.

3.1.25   Комитетът отбелязва факта, че съобщението се ограничава само до партньорството ЕС-Африка. Същевременно обаче Китай вече от десетилетия разширява присъствието си в Африка, по-специално в развитието на инфраструктурата, като стратегията му се състои в отпускането на заеми при изгодни условия на африканските страни поотделно, често в замяна на дългосрочни договори за инфраструктурни и транспортни проекти, както и за експлоатация на природни ресурси.

3.1.26   Една от възможностите за решаване на този проблем е тристранно сътрудничество между ЕС, Китай и Африка, като условието следва да бъде всеки вид дейност или процедура по възлагане на поръчка да бъде от полза за „африканската заетост“. По въпроса за отношенията между ЕС, Китай и Африка ЕИСК прие на 1 октомври 2009 г. едно много интересно становище (2).

3.2   Неправителствени участници

| 3.2.1 | Що се отнася до планирането и финансирането на транспортната инфраструктурна мрежа, според Комитета трябва да се проучи въпросът за ролята, която неправителственият сектор може да играе наред с публичните власти. От една страна е нужно да се включат държавите и гражданите, включително НПО, от друга страна обаче е абсолютно необходимо участието на предприятия и на големи европейски фондове. |
| --- | --- |

3.2.1

Що се отнася до планирането и финансирането на транспортната инфраструктурна мрежа, според Комитета трябва да се проучи въпросът за ролята, която неправителственият сектор може да играе наред с публичните власти. От една страна е нужно да се включат държавите и гражданите, включително НПО, от друга страна обаче е абсолютно необходимо участието на предприятия и на големи европейски фондове.

| 3.2.2 | През последните години важна роля играят сдруженията на земеделски производители, профсъюзите, организациите на потребителите и др., най-вече благодарение на успеха на споразуменията от Ломе и Котону. Комитетът би желал да наблегне върху необходимостта от запазване на тази тенденция. |
| --- | --- |

3.2.2

През последните години важна роля играят сдруженията на земеделски производители, профсъюзите, организациите на потребителите и др., най-вече благодарение на успеха на споразуменията от Ломе и Котону. Комитетът би желал да наблегне върху необходимостта от запазване на тази тенденция.

3.3   Корупция и пиратство

| 3.3.1 | Проблемът с корупцията и пиратството е засегнат за съжаление само бегло в съобщението, макар че в Африка той съществува на всички равнища и пречи на икономическото развитие. Този проблем е препятствие също и пред регионалната интеграция. |
| --- | --- |

3.3.1

Проблемът с корупцията и пиратството е засегнат за съжаление само бегло в съобщението, макар че в Африка той съществува на всички равнища и пречи на икономическото развитие. Този проблем е препятствие също и пред регионалната интеграция.

| 3.3.2 | ЕИСК е на мнение, че всяко предложение или мярка за сътрудничество с Африканския съюз би следвало да включва и борба срещу корупцията и пиратството. |
| --- | --- |

3.3.2

ЕИСК е на мнение, че всяко предложение или мярка за сътрудничество с Африканския съюз би следвало да включва и борба срещу корупцията и пиратството.

| 3.3.3 | Тази борба впрочем е също и сред целите на Африканския съюз и е залегнала в споразумението от Котону. |
| --- | --- |

3.3.3

Тази борба впрочем е също и сред целите на Африканския съюз и е залегнала в споразумението от Котону.

| 3.3.4 | ЕС би следвало да се ръководи от правилото, че европейските фондове могат да бъдат използвани само при условие, че е гарантирана проследимостта на финансовите средства и че интензивно се контролира как те се изразходват. |
| --- | --- |

3.3.4

ЕС би следвало да се ръководи от правилото, че европейските фондове могат да бъдат използвани само при условие, че е гарантирана проследимостта на финансовите средства и че интензивно се контролира как те се изразходват.

| 3.3.5 | Що се отнася до проявленията на корупцията в сектора на транспорта и инфраструктурата, тя е свързана преди всичко с наземния и най-вече с автомобилния транспорт, докато пиратството е свързано с морския транспорт. |
| --- | --- |

3.3.5

Що се отнася до проявленията на корупцията в сектора на транспорта и инфраструктурата, тя е свързана преди всичко с наземния и най-вече с автомобилния транспорт, докато пиратството е свързано с морския транспорт.

| 3.3.6 | ЕИСК подчертава, че корабите, които плават край бреговете на Сомалия и в Аденския залив, трябва да следват най-добрите практики на управление за възпиране на пиратските действия (Обединени нации) и да регистрират маршрута си на интернет сайта на EU – NAVFOR/MSC (HOA). Тези практики включват и списък от мерки за самозащита на корабите. |
| --- | --- |

3.3.6

ЕИСК подчертава, че корабите, които плават край бреговете на Сомалия и в Аденския залив, трябва да следват най-добрите практики на управление за възпиране на пиратските действия (Обединени нации) и да регистрират маршрута си на интернет сайта на EU – NAVFOR/MSC (HOA). Тези практики включват и списък от мерки за самозащита на корабите.

4.   Конкретни бележки

| 4.1 | Може да се направи констатацията, че всичките 53 държави в Африка имат проблеми с транспорта и инфраструктура. През 2006 г. беше приета т.нар. програма за развитие на инфраструктурата в Африка (PIDA), насочена към по-добра координация при планирането и изграждането на инфраструктурата. |
| --- | --- |

4.1

Може да се направи констатацията, че всичките 53 държави в Африка имат проблеми с транспорта и инфраструктура. През 2006 г. беше приета т.нар. програма за развитие на инфраструктурата в Африка (PIDA), насочена към по-добра координация при планирането и изграждането на инфраструктурата.

| 4.2 | Програмата PIDA обхваща редица мерки за обучение, например в областта на контрола на въздушното движение, околната среда, безопасността на движението, както и обучение на консултанти по безопасността. |
| --- | --- |

4.2

Програмата PIDA обхваща редица мерки за обучение, например в областта на контрола на въздушното движение, околната среда, безопасността на движението, както и обучение на консултанти по безопасността.

| 4.3 | Следващият етап е координиране на процесите на планиране между ЕС и Африка, което е абсолютно необходимо за създаването на евро-африканска транспортна мрежа. Следва по-специално да се определят транспортните възли, преди всичко пристанищата и летищата. |
| --- | --- |

4.3

Следващият етап е координиране на процесите на планиране между ЕС и Африка, което е абсолютно необходимо за създаването на евро-африканска транспортна мрежа. Следва по-специално да се определят транспортните възли, преди всичко пристанищата и летищата.

| 4.4 | Тъй като финансовите средства са ограничени, се налага те да бъдат използвани само за конкретни проекти, които носят най-голяма полза. По отношение на транспорта това означава комодален подход, основаващ се на специфичните качества на всеки от разглежданите видове транспорт и на характеристиките и особеностите на всяка отделна страна. |
| --- | --- |

4.4

Тъй като финансовите средства са ограничени, се налага те да бъдат използвани само за конкретни проекти, които носят най-голяма полза. По отношение на транспорта това означава комодален подход, основаващ се на специфичните качества на всеки от разглежданите видове транспорт и на характеристиките и особеностите на всяка отделна страна.

| 4.5 | Във връзка с това Комитетът препоръчва в програмата за действие изрично да бъде включена борбата срещу корупцията. |
| --- | --- |

4.5

Във връзка с това Комитетът препоръчва в програмата за действие изрично да бъде включена борбата срещу корупцията.

| 4.6 | Що се отнася до железниците, би трябвало да се изготви списък на приоритетните жп връзки. Железопътната мрежа наистина е от основно значение за отварянето на страните без излаз на море. Понастоящем 15 африкански страни не разполагат с железница. |
| --- | --- |

4.6

Що се отнася до железниците, би трябвало да се изготви списък на приоритетните жп връзки. Железопътната мрежа наистина е от основно значение за отварянето на страните без излаз на море. Понастоящем 15 африкански страни не разполагат с железница.

| 4.7 | В момента Африка представлява едва 4 % от световния въздушен транспорт. Безопасността и качеството на самолетите и обслужването за съжаление далеч не отговарят на потребностите от мобилност. Сигурността, безопасността и ограничаването на емисиите на вредни вещества са сред приоритетите. |
| --- | --- |

4.7

В момента Африка представлява едва 4 % от световния въздушен транспорт. Безопасността и качеството на самолетите и обслужването за съжаление далеч не отговарят на потребностите от мобилност. Сигурността, безопасността и ограничаването на емисиите на вредни вещества са сред приоритетите.

| 4.8 | 92 % от международната търговия на Африка се осъществява чрез морското корабоплаване. По-интензивното сътрудничество между Европейския съюз и Африканския съюз би следвало да доведе до създаването на логистични центрове и до по-добро функциониране на пристанищата в следните области:






  — | опростяване на митническите и регистрационните процедури; |
| --- | --- | --- |

4.8

92 % от международната търговия на Африка се осъществява чрез морското корабоплаване. По-интензивното сътрудничество между Европейския съюз и Африканския съюз би следвало да доведе до създаването на логистични центрове и до по-добро функциониране на пристанищата в следните области:

—

опростяване на митническите и регистрационните процедури;

| — | осигуряване на по-дълбоки води на пристанищата, за да станат те достъпни за плавателни съдове, които засега са принудени да стоят на котва край бреговете, с всички рискове за безопасността, които произтичат от това; |
| --- | --- |

—

осигуряване на по-дълбоки води на пристанищата, за да станат те достъпни за плавателни съдове, които засега са принудени да стоят на котва край бреговете, с всички рискове за безопасността, които произтичат от това;

| — | обезопасяване на пристанищата чрез прилагане на кодекса ISPS. |
| --- | --- |

—

обезопасяване на пристанищата чрез прилагане на кодекса ISPS.

| 4.9 | Голяма част от континенталната търговия се осъществява чрез автомобилен транспорт, въпреки че инфраструктурата, чието качество силно варира между отделните страни, е съвършено недостатъчна за целта. Засега Африка разполага с по-малко от седем километра автомобилни пътища на 100 км2. Освен това времето за чакане при извършване на митническите формалности на влизане и на излизане е продължително, а корупцията е повсеместна. |
| --- | --- |

4.9

Голяма част от континенталната търговия се осъществява чрез автомобилен транспорт, въпреки че инфраструктурата, чието качество силно варира между отделните страни, е съвършено недостатъчна за целта. Засега Африка разполага с по-малко от седем километра автомобилни пътища на 100 км2. Освен това времето за чакане при извършване на митническите формалности на влизане и на излизане е продължително, а корупцията е повсеместна.

| 4.10 | В началото на 2009 г. Европейската комисия отпусна на Европейския фонд за развитие (ЕФР) 3 милиарда евро за изграждане на трансафриканските транспортни оси, които в бъдеще ще се свържат с трансевропейските транспортни мрежи. |
| --- | --- |

4.10

В началото на 2009 г. Европейската комисия отпусна на Европейския фонд за развитие (ЕФР) 3 милиарда евро за изграждане на трансафриканските транспортни оси, които в бъдеще ще се свържат с трансевропейските транспортни мрежи.

| 4.11 | Комитетът желае изрично да подчертае, че отпускането на средства за развитие на инфраструктурата от европейските фондове трябва е свързано с условието, че ще се наемат само местни и официално декларирани работници от страните от Африканския съюз, така че проектите да могат да допринесат за обучението и благоденствието на това население. |
| --- | --- |

4.11

Комитетът желае изрично да подчертае, че отпускането на средства за развитие на инфраструктурата от европейските фондове трябва е свързано с условието, че ще се наемат само местни и официално декларирани работници от страните от Африканския съюз, така че проектите да могат да допринесат за обучението и благоденствието на това население.

| 4.12 | Практиката показва, че не навсякъде в Африка има възможност за международни автомобилни превози, а там, където има такава възможност, по маршрута и на граничните пунктове има препятствия, като искания за откуп или корупция. Често пъти обаче не съществува алтернатива на автомобилния транспорт. |
| --- | --- |

4.12

Практиката показва, че не навсякъде в Африка има възможност за международни автомобилни превози, а там, където има такава възможност, по маршрута и на граничните пунктове има препятствия, като искания за откуп или корупция. Често пъти обаче не съществува алтернатива на автомобилния транспорт.

| 4.13 | Според Комитета доказателство за реализъм е фактът, че Африканският съюз възприема като образец подхода на ЕС за TEN-Т, при който целта следва да бъде оперативна съвместимост на плановете и програмите. |
| --- | --- |

4.13

Според Комитета доказателство за реализъм е фактът, че Африканският съюз възприема като образец подхода на ЕС за TEN-Т, при който целта следва да бъде оперативна съвместимост на плановете и програмите.

| 4.14 | Важни са не само финансовите аспекти. В хода на изпълнението на големи трансевропейски инфраструктурни проекти Европейският съюз определи координатори, които да помагат на държавите-членки не само да намерят финансиране за проектите, но също и решения на проблемите, възникващи при изпълнението на мащабни проекти. ЕИСК смята за целесъобразно назначаването на координатори за липсващите части от осемте вече избрани трансафрикански мрежи. |
| --- | --- |

4.14

Важни са не само финансовите аспекти. В хода на изпълнението на големи трансевропейски инфраструктурни проекти Европейският съюз определи координатори, които да помагат на държавите-членки не само да намерят финансиране за проектите, но също и решения на проблемите, възникващи при изпълнението на мащабни проекти. ЕИСК смята за целесъобразно назначаването на координатори за липсващите части от осемте вече избрани трансафрикански мрежи.

| 4.15 | Комитетът подчертава, че преди да се инвестира в инфраструктура в Африка е важно да са налице достатъчни гаранции във връзка с проблемите на сигурността и безопасността. Що се отнася до борбата срещу пиратството, съществуват подпомагащи програми, разработени от Международната морска организация (ММО). |
| --- | --- |

4.15

Комитетът подчертава, че преди да се инвестира в инфраструктура в Африка е важно да са налице достатъчни гаранции във връзка с проблемите на сигурността и безопасността. Що се отнася до борбата срещу пиратството, съществуват подпомагащи програми, разработени от Международната морска организация (ММО).

| 4.16 | Освен това следва да се отдели специално внимание на мерките за подобряване на безопасността на движението. Както се посочва в съобщението на Комисията (параграф 3.2.4, първо изречение на втория абзац) всяка година един милион души умират в резултат на пътнотранспортни произшествия, като 65 % от загиналите са пешеходци. |
| --- | --- |

4.16

Освен това следва да се отдели специално внимание на мерките за подобряване на безопасността на движението. Както се посочва в съобщението на Комисията (параграф 3.2.4, първо изречение на втория абзац) всяка година един милион души умират в резултат на пътнотранспортни произшествия, като 65 % от загиналите са пешеходци.

Брюксел, 29 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ С 77 от 31.3.2009 г., стр. 148-156.

1

(2)  ОВ C 318 от 23.12.2009 г., стр. 106-112.

2

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/74 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/74

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Солидарност в здравеопазването: намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването в ЕС“

COM(2009) 567 окончателен

2011/C 18/13

Докладчик: г-жа CSER

Съдокладчик: г-жа HEINISCH

На 20 октомври 2009 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение от Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите – Солидарност в здравеопазването: намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването в ЕС“

СOM (2009) 567 окончателен.

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие становището си на 23 март 2010 г.

На 462-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 29 април 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище с 51 гласа „за“, 1 гласа „против“ и без гласове „въздържал се“.

1.   Препоръки

1.1   Принципът „здравето във всички политики“ би трябвало да стане реалност във всички политики на ЕС. Ето защо Комисията следва да извърши оценка и проверка на своите мерки с оглед на това, всички области на политиката да допринасят за високо равнище на защита в областта на здравеопазването и за намаляване на неравнопоставеността в тази област. Комисията следва да разработи механизми за отменяне на политическите мерки, които се отразяват негативно върху здравеопазването и неравнопоставеността в здравеопазването.

1.2   ЕИСК изтъква колко е важно държавите-членки и Комисията да приемат серия сравними показатели и измерими цели в рамките на определен период от време като средство за оценка от страна на националните органи на напредъка в намаляването на неравнопоставеността в здравеопазването и за подпомагане на областите, в които европейските инициативи могат да допълват усилията на национално равнище.

1.3   ЕИСК призовава всички държави-членки да участват в плановете на Комисията за подобряване на базите данни и познавателната основа, както и на механизмите за измерване, наблюдение и докладване на неравнопоставеността в здравеопазването.

1.4   ЕИСК приканва Комисията в сътрудничество с държавите-членки да разработи нови показатели за мониторинг на неравнопоставеността в здравеопазването и методология за оценка на ситуацията в държавите-членки, за да бъдат определени приоритетни области за подобрение и най-добри практики.

1.5   ЕИСК призовава държавите-членки и Комисията да създадат модел на цялостното икономическо и социално развитие, който да доведе до по-голям икономически растеж и по-голяма социална справедливост, както и до по-голяма солидарност, сближаване и по-добро здраве. Този въпрос следва да бъде разгледан приоритетно в стратегията „Европа 2020“ и да се отдели внимание на основната роля на структурните фондове на ЕС в прилагането на този приоритет.

1.6   Комитетът приканва Комисията и държавите-членки да въведат необходимите средства за борба срещу социалните неравенства, по-конкретно в областта на образованието, градоустройството и покупателната способност, които са в основата на неравнопоставеността в здравеопазването.

1.7   Трябва да се положат по-големи усилия за борба с неравнопоставеността в здравеопазването в селските райони, по-специално с оглед на предизвикателствата, свързани с демографските промени.

1.8   Комисията следва да оцени въздействието на съществуващите европейски платформи и форуми (за хранене, алкохол и т.н.), предназначени за уязвимите групи.

1.9   Комитетът приканва Комисията и държавите-членки да разгледат отново редица препоръки на ЕИСК, отправени в предходни становища относно въпроси, свързани със здравеопазването и социални въпроси, които, ако бъдат приложени, биха допринесли за борбата с неравнопоставеността в здравеопазването (1).

2.   Контекст – неравнопоставеността в здравеопазването в ЕС

2.1   Като цяло гражданите на ЕС сега живеят по-дълго и се радват на по-добро здраве, но съществуват големи и нарастващи различия по отношение на здравето на гражданите в ЕС, които са повод за сериозна загриженост и представляват предизвикателство. Растящата безработица, дължаща се на финансовото и икономическото положение, също влошава ситуацията. Със съобщението на Комисията ще бъде сложено началото на дебат, за да се определи какви съпътстващи мерки на ЕС могат да бъдат въведени, с цел да се подпомогнат държавите-членки и други действащи лица на национално и местно равнище, за да намерят отговори на тази критична ситуация.

2.1.1   Пример за различията в здравето на хората в ЕС е, че нивото на смъртността на деца под 1 година се различава до пет пъти между държавите-членки. Продължителността на живота при мъжете и жените варира съответно с 14 и 8 години. Големи са различията в здравеопазването и между регионите, селските и градските зони.

2.1.2   Продължителност на живота след раждане варира с десет години при мъжете и шест години при жените в зависимост от равнището на образоваността и на социалното и икономическото положение. Здравословното състояние на работници, извършващи физически или рутинни действия, като цяло е по-лошо от това на други групи. Налице е и съществен аспект, свързан с половата принадлежност, тъй като жените живеят по-дълго от мъжете, но са в недобро здраве през по-голямата част от живота си.

2.1.3   Причините за неравнопоставеността в здравеопазването се крият в социалното неравенство, което е свързано с условията на живот, моделите на поведение, образователния ценз, заетостта и приходите, здравните грижи, превенцията на заболяванията и здравната просвета, както и обществените политики, влияещи върху качественото и количественото изражение на тези фактори и върху тяхното разпределение. Неравнопоставеността, с която хората се сблъскват по отношение на възможностите за образование, трудова заетост и здравеопазване, както и въз основа на половата принадлежност и расата са критически фактори. Рисковете за здравето допълнително нарастват, когато бедността се съчетае с други фактори за уязвимост (детска или напреднала възраст, увреждане или малцинствен произход).

2.1.4   Социално-икономическите фактори оказват влияние върху условията на живот и здравето; така например не всички хора, които живеят в ЕС имат достъп до подходящо водоснабдяване и канализационна система.

2.1.5   Пречките пред достъпа до здравни грижи могат да бъдат липсата на осигуровка (особено на предвидена от закона здравна застраховка), високата цена на лечението, липсата на информация за предоставяните услуги, езиковите и културните бариери. Освен това по-бедните социални групи използват в по-малка степен здравните грижи.

2.1.6   Неравнопоставеността в здравеопазването не е неизбежна и е силно повлияна от отделни лица, правителства, заинтересовани страни и общности, като може да бъде преодоляна чрез подходящи политики и действия. Индивидуалното поведение по отношение на здравето не е основният фактор, който обяснява вече споменатата неравнопоставеност. Тя по-скоро зависи от социално-икономическите, здравните и политическите обстоятелства във всяка страна, чието общо въздействие се отразява на хората през живота им.

3.   Съдържание на предложението на Комисията

3.1   Целта на съобщението на Комисията е да постави началото на дебата, необходим, за да се определят възможните съпътстващи мерки на равнище ЕС в подкрепа на действията, предприемани по въпроса за неравнопоставеността в здравеопазването от държавите-членки и другите действащи лица.

3.2   Въпреки че вече съществуват инициативи на ЕС, които спомагат за преодоляване на неравнопоставеността в здравеопазването в ЕС (2), Комисията смята, че може допълнително да подпомогне държавите-членки в премахване на факторите, които пораждат неравнопоставеността в здравеопазването.

3.3   В съобщението на Комисията са определени пет основни въпроса, които трябва да бъдат разгледани:

| — | равностойно разпределение на услугите в сферата на здравеопазването като част от социално-икономическото развитие; |
| --- | --- |

—

равностойно разпределение на услугите в сферата на здравеопазването като част от социално-икономическото развитие;

| — | подобряване на базите данни и знания и на механизмите за измерване, мониторинг, оценка и докладване; |
| --- | --- |

—

подобряване на базите данни и знания и на механизмите за измерване, мониторинг, оценка и докладване;

| — | поемане на ангажимент от обществото като цяло; |
| --- | --- |

—

поемане на ангажимент от обществото като цяло;

| — | посрещане на нуждите на уязвимите групи; |
| --- | --- |

—

посрещане на нуждите на уязвимите групи;

| — | подобряване на приноса на политиките на ЕС. |
| --- | --- |

—

подобряване на приноса на политиките на ЕС.

Всеки основен въпрос е придружен от списък от дейности на равнище ЕС, които трябва да бъдат предприети от Комисията и държавите-членки.

4.   Общи бележки – Предприемане на действия спрямо неравнопоставеността в здравеопазването

4.1   ЕИСК приветства съобщението, тъй като то разглежда мащаба на неравнопоставеността в здравеопазването между хората, живеещи в различните части на ЕС, както и между гражданите на ЕС, оказали се в двата края на социалната стълбица, като предизвикателство, понеже в него се изразява съгласие, че тази неравнопоставеност подкопава ангажиментите на ЕС по въпросите на солидарността, социалното и икономическото сближаване, правата на човека и равните възможности.

4.2   Съобщението на Комисията е резултат от широки консултации, които все още не са приключили. За съжаление някои важни въпроси са споменати накратко или изобщо не са разгледани. Някои от тях са в правомощията на държавите-членки, но Комисията би могла да играе допълваща роля при разглеждането им и намирането на решения за тях.

4.3   В съобщението се определят основни области на политиките на ЕС (политика на социална защита, околна среда, образование и т.н.), които са свързани с неравнопоставеността в здравеопазването и се потвърждават взаимно. Ето защо ЕИСК подчертава значението на оценката от страна на Комисията и държавите-членки на въздействието на различни политики на ВСИЧКИ равнища - местно, регионално и европейско равнище - върху здравословното състояние на населението. ЕИСК посочва, че трябва да бъде намалена неравнопоставеността в здравеопазването, която произтича от политически решения, а не представлява естествено явление.

4.4   ЕИСК счита, че Комисията следва да използва по най-добрия начин наличните инструменти (например ОМК, оценки на въздействието, научноизследователски програми, показатели, сътрудничество с международни организации) и следва да разгледа заедно с държавите-членки нови методи, за да гарантира, че политиките и действията на ЕС засягат факторите, които създават или допринасят за неравнопоставеността в здравеопазването в ЕС. Въпреки това мерките на Комисията в подкрепа на държавите-членки трябва да бъдат в съответствие с принципа на субсидиарност и Договорите.

4.5   ЕИСК подкрепя ролята на Комисията при координиране на политиките и мерките на ЕС, осигуряването на последователност на политиката, насърчаване на обмена на информация и знания между държавите-членки, откриване и разпространение на най-добрите практики и улесняване изготвянето на политики, съобразени с конкретните въпроси, отнасящи се до конкретни социални групи. ЕИСК очаква по-добро сътрудничество със заинтересованите страни, включително и с ЕИСК, както на равнище ЕС, така и на международно равнище.

4.6   Въпреки това ЕИСК подчертава ролята на държавите-членки за гарантиране наличието по места на всеобхватни, висококачествени, достъпни за всички и индивидуализирани здравни грижи, тъй като това е фактор от ключово значение за намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването. Това се отнася особено за деца, за пациенти с хронични заболявания, за хора с многобройни заболявания и за възрастните хора, които имат нужда от позната среда и контакти със семейството, с приятели и познати по време на възстановяването си. Хората и особено уязвимите групи не бива да бъдат принуждавани да се преместват в зони, където съществува концентрация на съоръжения на здравеопазването, с цел да се избяга от неравнопоставеността в достъпа до грижи.

4.7   ЕИСК подчертава факта, че държавите-членки са отговорни за предоставянето на здравни грижи. При обсъждането на въпроса за неравнопоставеността е от решаващо значение да се вземат предвид ролята на националните правителства в гарантирането на системите за социална защита и за да се гарантира, че е налице достатъчен, добре обучен персонал, който да осигурява услуги на местно равнище, и което да не се отразява отрицателно на хората, живеещи в отдалечени общности, или на уязвимите групи.

4.8   Лошото здравословно състояние, което в повечето случаи е обусловено от външни за здравната система фактори, може да бъде преодоляно от системата на здравеопазването и системата за социални грижи. Въпреки това, в някои случаи, нововъведенията в здравните системи могат да засилят неравнопоставеността в здравеопазването (3). Новите технологии не бива да водят до нова неравнопоставеност в здравеопазването.

4.9   По-специално е важно младото поколение да осъзнае, че здравословният начин на живот намалява риска от заболявания. Разпространението на такива познания сред младите хора, които след време ще станат родители, може да има значително отражение върху техните деца и бъдещите поколения.

5.   Специфични бележки относно основните въпроси, които трябва да бъдат решени

5.1   Равностойно разпределение на услугите в сферата на здравеопазването като част от общото социално-икономическо развитие

5.1.1   Неравнопоставеността в здравеопазването оказва въздействие и във връзка с процеса от Лисабон, тъй като загубите на производство, разходите за лечение и социалните придобивки могат да нарушат икономическото и социалното сближаване.

5.1.2   ЕИСК подкрепя възгледа на Комисията, че е необходимо да се създаде модел за всеобщо икономическо и социално развитие, който да води до по-голям икономически растеж и по-голяма социална справедливост, както и до по-голяма солидарност, сближаване и по-добро здраве. Това трябва да бъде разглеждано като приоритет в стратегията „Европа 2020“, която би трябвало да включва показател, измерващ неравнопоставеността в здравеопазването, за да се наблюдава социалният напредък, постигнат при прилагането на стратегията. Би трябвало да се обърне внимание на ключовата роля на структурните фондове на ЕС за прилагането на този приоритет.

5.1.3   ЕИСК припомня на държавите-членки значението на социалните аспекти на здравеопазването, достъпа до здравни услуги и отделянето на средства за здравеопазване за постигането на равнопоставеност в него. Това придобива още по-голямо значение като се имат предвид демографските тенденции в ЕС.

5.1.4   Трябва да се спомене, че социалната закрила в механизмите за финансиране на здравеопазването от самата здравна система (напр. социално и национално здравно осигуряване или система, базираща се на данъчни приходи) трябва да се прилага и разширява въз основа на солидарност при финансирането и споделяне на риска, което представлява ключът за постигане на равенство в достъпа до здравни услуги. Ефективният достъп до здравни услуги се характеризира с приемливи цени, достъпност, качество, финансова закрила и информация за редица основни услуги (4).

5.1.5   Неравнопоставеността в здравеопазването би трябвало да бъде преодоляна посредством прагматична стратегия, която има за цел постигането на универсално застрахователно покритие и ефективен достъп, според по-горното определение, чрез координирането на всички схеми и системи (социално и частно осигуряване, схеми за социално подпомагане, обществени здравни системи и т.н.) за финансиране на здравеопазването, за да се отстранят различията в достъпа например на бедните, малцинствата, като тези на мигрантите, независимо от административния им статут, етнически и религиозни групи или неравнопоставеността въз основа на възрастов и полов признак.

5.1.6   Съответните реформи следва да доведат до основаващ се на правата поход, който е базиран на социалния диалог, за да се гарантира широк консенсус, а оттук и устойчивост на решенията за финансиране и достойни условия на труд както за осигурените лица, така и за работниците в сферата на здравните грижи. В този контекст ЕИСК смята, че по-нататъшната приватизация би могла да има неблагоприятни последици, тъй като налага система, в основата на която стои конкуренцията, а не солидарността.

5.2   Подобряване на базите данни и знания и на механизмите за измерване, мониторинг, оценка и докладване

5.2.1   ЕИСК изразява съгласие с Комисията, че измерването на неравнопоставеността в здравеопазването е от основополагащо значение за ефикасни действия, мониторинг и напредък.

5.2.2   Ето защо ЕИСК призовава ВСИЧКИ държави-членки да вземат участие в плановете на Комисията за подобряване на базите данни и знания и на механизмите за измерване, мониторинг, оценка и докладване на неравнопоставеността в здравеопазването (включително и икономическото и социалното ѝ въздействие). В това отношение от голямо значение е държавите-членки да поемат ангажимент за предоставянето на навременни и сравними данни.

5.2.3   Като има предвид голямото значение на данните и свързаните с тях пропуски, ЕИСК приканва Комисията в сътрудничество с държавите-членки да разработи нови показатели за мониторинг на неравнопоставеността в здравеопазването и методология за оценка на ситуацията в държавите-членки, за да бъдат определени приоритетни области за подобрение и най-добри практики.

5.2.4   ЕИСК подкрепя включването на отчитането и мониторинга на ефективния достъп до здравни услуги и универсалното застрахователно покритие на социалното здравеопазване като показатели за напредък и значението на групирането на данните по полов и възрастов признак, социално-икономически статут и географска област. ЕИСК призовава Комисията и държавите-членки да се възползват от опита в тази област на СЗО, МОТ, Дъблинската фондация и Агенцията на Европейския съюз за основните права.

5.2.5   По отношение на изследователската дейност и базата от знания ЕИСК подкрепя по-силния акцент върху здравните и социално-икономическите въпроси в Рамковата програма за изследвания на ЕС. Здравната програма на ЕС би трябвало също да включи като приоритет борбата с неравнопоставеността в здравеопазването през следващия бюджетен период.

5.2.6   Комисията също би трябвало да изготви инструменти и рамка, които да позволят на държавите-членки да обменят резултати от изследванията, както и да създаде възможности за обединяване на ресурсите за научноизследователска дейност на държавите-членки.

5.2.7   ЕИСК признава, че справянето с неравнопоставеността в здравеопазването е дългосрочен процес. С действията, описани в съобщението се цели да се очертае рамката за засилена дейност в тази област в дългосрочен план и ЕИСК очаква първия доклад за оценката, който би трябвало да бъде представен през 2012 г.

5.3   Поемане на ангажимент от обществото като цяло

5.3.1   ЕИСК приветства плановете на Комисията да си сътрудничи с държавите-членки и да се консултира със съответните заинтересовани страни на европейско и национално равнище по въпросите за:

| — | превръщане на темата за неравнопоставеността в област от приоритетно значение в договаряните споразумения за сътрудничество в областта на здравеопазването; |
| --- | --- |

—

превръщане на темата за неравнопоставеността в област от приоритетно значение в договаряните споразумения за сътрудничество в областта на здравеопазването;

| — | разработване на дейности и инструменти за професионално обучение, насочено към справяне с неравнопоставеността в здравеопазването, чрез използване на здравната програма, Европейския социален фонд (ЕСФ) и други механизми; |
| --- | --- |

—

разработване на дейности и инструменти за професионално обучение, насочено към справяне с неравнопоставеността в здравеопазването, чрез използване на здравната програма, Европейския социален фонд (ЕСФ) и други механизми;

| — | насърчаване на процеса на размисъл по разработването на цели в рамките на комитета „Социална закрила“ чрез документи за обсъждане. |
| --- | --- |

—

насърчаване на процеса на размисъл по разработването на цели в рамките на комитета „Социална закрила“ чрез документи за обсъждане.

5.3.2   ЕИСК изтъква, че изграждането на засилен обществен ангажимент зависи не само от правителствата, но също и от участието на гражданското общество и социалните партньори. В процеса на консултации, изготвянето и прилагането на политиките би трябвало да участват заинтересовани страни на европейско, национално и местно равнище и ЕИСК смята, че съществува потенциал за засилване на ефективността на тези аспекти, за разработването на партньорства и по-доброто разпространение на добри практики. Необходимо е в държавите-членки да бъдат установени ясни програми за мониторинг и оценка за отчитане на извършения напредък.

5.3.3   Установяването на по-ефективни партньорства със заинтересованите страни ще спомогне за насърчаване на дейността във връзка с различни социални фактори и ще спомогне да се намери решение на проблема за неравнопоставеността в здравеопазването. Например те могат да играят важна роля в подобряване на достъпа и пригодността на здравните услуги чрез насърчаване здравето и превенцията за мигранти, етнически малцинства и други уязвими групи, насърчаване на обмена на информация и знания, откриване и разпространение на най-добрите практики и улесняване изготвянето на политики, съобразени с конкретните въпроси, характерни за определени държави-членки и/или за специфични социални групи. Заинтересованите страни могат също така да допринесат с отчитане на неравнопоставеността в здравеопазването на работното място, през свободното време в общността, както и да подкрепят придобиването на знания и обучението на здравни работници и специалисти от други сфери.

5.3.4   ЕИСК би желал по-ефективни консултации с уязвимите групи. ЕИСК би оценил положително възможността да обсъди допълнително този въпрос с Комисията.

5.4   Посрещане на нуждите на уязвимите групи

5.4.1   Трябва да се припомни, че уязвимите групи ще бъдат първите жертви на настоящата криза, както по отношение на здравето, така и на достъпа до здравеопазване.

5.4.2   Ето защо ЕИСК приветства:

| — | мерки на сътрудничество между Комисията и държавите-членки за подобряване на достъпа до здравни услуги и превенция за уязвими групи; |
| --- | --- |

—

мерки на сътрудничество между Комисията и държавите-членки за подобряване на достъпа до здравни услуги и превенция за уязвими групи;

| — | мерки за намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването в бъдещите инициативи относно остаряването в добро здраве; |
| --- | --- |

—

мерки за намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването в бъдещите инициативи относно остаряването в добро здраве;

| — | дейности във връзка с неравнопоставеността в здравеопазването в рамките на Европейската година на борба с бедността и социалното изключване 2010 г.; |
| --- | --- |

—

дейности във връзка с неравнопоставеността в здравеопазването в рамките на Европейската година на борба с бедността и социалното изключване 2010 г.;

| — | с оглед на демографските промени използването на политиката на сближаване и структурните фондове в подкрепа на здравето на уязвими групи; |
| --- | --- |

—

с оглед на демографските промени използването на политиката на сближаване и структурните фондове в подкрепа на здравето на уязвими групи;

| — | акцент върху ограничен брой мерки, но те трябва да бъдат разработени по-задълбочено. |
| --- | --- |

—

акцент върху ограничен брой мерки, но те трябва да бъдат разработени по-задълбочено.

5.4.3   ЕИСК препоръчва въпроса за неравнопоставеността в здравеопазването и уязвимите групи, включително и на хората с увреждания, да се разглеждат от общата перспектива на равенството и дискриминацията. Един от примерите е застаряването с оглед на половата принадлежност. Като цяло жените живеят по-дълго, но боледуват повече и поради това че по принцип активният им трудов период е по-кратък, имат по-ниски пенсионни възнаграждения, което оказва пряко въздействие върху достъпа до здравеопазване и лекарства. Така също положението на жените мигранти се нуждае от специално внимание по отношение на здравното образование и достъпа до здравеопазване.

5.4.4   Превантивните здравни грижи и програмите за скрининг, както и здравната просвета и обучение (за здравословен начин на живот, налични методи на лечение, права на пациентите и т.н.) са много важни, особено в общностите, които са в неблагоприятно положение. ЕИСК препоръчва Комисията и държавите-членки да предложат кампании и услуги, насочени към уязвими групи. Здравни кампании, които са насочени към населението като цяло, обикновено имат незначителен успех сред групите в неравностойно положение. Целенасочените кампании следва да дадат възможност на общностите в неравностойно положение да определят своите нужди и да разпространяват информация.

5.4.5   В този контекст Комисията следва да оцени въздействието на съществуващите европейски платформи и форуми (за хранене, алкохол и т.н.), предназначени за уязвимите групи. ЕИСК предлага да организира платформа на организациите на пациентите за обмен на опит и разпространение на информация.

5.4.6   ЕИСК смята, че качеството и достъпността на обучението в ранна детска възраст са едно от средствата да се предотвратява неравнопоставеността в здравеопазването сред бъдещите поколения. Наличието на различни форми на грижи за отглеждане на деца е основен компонент на социалното и икономическото развитие и играе изключително решаваща роля в необлагодетелствани райони и за групи и домакинства в неблагоприятно положение, които иначе живеят при добри условия. Предоставянето на услуги за отглеждане на деца може да допринесе за справяне със социалните, икономическите и здравните проблеми, пред които са изправени подобни домакинства в неблагоприятно положение, и да подкрепи социалната интеграция на изключените групи (5). Наред с това, тъй като неравнопоставеността в здравеопазването произтича в голяма степен от неравнопоставеността в образованието, ЕИСК счита, че е от решаващо значение да се гарантира равен достъп до училищното образование и качествено образование, за да може всеки да придобие познанията, които да му позволят отново да поеме контрол върху живота си.

5.5   Подобряване на приноса на политиките на ЕС

5.5.1   ЕИСК призовава държавите-членки да обявят за приоритет премахването на неравнопоставеността в здравеопазването и да гарантират, че политиките, които се отразяват върху социалните и икономическите въпроси и въпросите, свързани със здравеопазването, бъдат по-добре координирани, наблюдавани и оценявани, за да се насърчават добрите практики и да се разпространява информация в целия ЕС.

5.5.2   Следва да се проучи въздействието на различните политики на ЕС върху здравословното състояние.

5.5.3   Приносът на ЕС за намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването може да се подобри, например чрез по-добро разбиране на въздействието на политиките върху здравето и чрез по-голяма интеграция на политиките: образование, условия на труд, териториално развитие, политика за околната среда, транспортна политика и т.н. Въпреки това на първо място Комисията трябва да гарантира, че предложените мерки не водят до нова неравнопоставеност, особено ако оказват влияние върху уязвими групи (6).

5.5.4   Целта за гарантиране на висока степен на здравна защита е утвърдена в Договора от Лисабон на равна нога с концепцията за единния пазар, което също отрежда допълнителна роля на ЕС в опазването на благосъстоянието на гражданите на ЕС. ЕИСК се надява, че Договорът от Лисабон ще възроди мотото „здравето във всички политики“, което на този етап на равнище ЕС все още е формула без покритие, която се използва за прикриване на дисбаланса с вездесъщото присъствие на целта за единен пазар.

5.5.5   В този контекст ЕИСК призовава Комисията:

| — | да направи оценка на собствените мерки (преди, по време и след приключване) във всички сфери на политиките ѝ, да провери дали всички политически области спомагат за гарантирането на високо равнище на здравеопазване и да намали неравнопоставеността в здравеопазването (7); |
| --- | --- |

—

да направи оценка на собствените мерки (преди, по време и след приключване) във всички сфери на политиките ѝ, да провери дали всички политически области спомагат за гарантирането на високо равнище на здравеопазване и да намали неравнопоставеността в здравеопазването (7);

| — | да разработи механизми за оценка на влиянието на съществуващите политики по отношение на здравето (ex ante и ex post) на различните групи от населението, за да може да се набавя информация за целите на по-нататъшното изготвяне на политиките; |
| --- | --- |

—

да разработи механизми за оценка на влиянието на съществуващите политики по отношение на здравето (ex ante и ex post) на различните групи от населението, за да може да се набавя информация за целите на по-нататъшното изготвяне на политиките;

| — | да разработи механизми за оттегляне на инициативи на политиката на Комисията, които имат отрицателно въздействие върху здравето и неравнопоставеността; |
| --- | --- |

—

да разработи механизми за оттегляне на инициативи на политиката на Комисията, които имат отрицателно въздействие върху здравето и неравнопоставеността;

| — | да предприеме мерки за популяризиране сред държавите-членки, сдруженията и специалистите на действителното въздействие на неравнопоставеността в здравеопазването, на факторите, които я обуславят и средствата за преодоляването ѝ. |
| --- | --- |

—

да предприеме мерки за популяризиране сред държавите-членки, сдруженията и специалистите на действителното въздействие на неравнопоставеността в здравеопазването, на факторите, които я обуславят и средствата за преодоляването ѝ.

5.5.6   ЕИСК би искал също държавите-членки да включат неравнопоставеността в здравеопазването в своите работни програми и да разработят подходящи междусекторни стратегии.

5.5.7   ЕИСК подкрепя предложението на Комисията да подпомогне държавите-членки при по-ефективното координиране на мерките на политиките, при анализа на връзката между тези политики и резултата от тях по отношение на здравеопазването за различните групи от населението във всички държави-членки. Преодоляването на неравнопоставеността в здравеопазването следва също така да се основава на по-доброто използване на политиката на сближаване на ЕС и по-добрата информация за кохезионните фондове и тяхната координация, засиления капацитет за инвестиции в секторите на здравеопазването и на социалните грижи в държавите-членки, както и възможностите в рамките на политиката за развитие на селските райони на ЕС и ОСП.

5.5.8   Все пак, в този процес, не бива да се нарушават правата на държавите-членки да организират и финансират системите на здравеопазване, по-специално тяхното право да определят и прилагат подходящо равнище на здравеопазване (член 168 от Договора).

5.5.9   Трябва да се засилят усилията за борба с неравнопоставеността в здравеопазването в селските райони, особено с оглед на предизвикателствата, възникнали от демографските промени. Във връзка с това трябва да се признае ключовата роля, която малките доставчици на здравни услуги (особено самостоятелно заети медицински работници) играят за гарантирането на всеобхватно, индивидуализирано лечение на пациенти на местно равнище, и трябва да им бъде оказана специална подкрепа.

5.5.10   ЕИСК приветства:

| — | предложението за политически диалог с държавите-членки и заинтересованите страни относно равнопоставеността и други важни основни ценности в здравеопазването, както се посочва в Здравната стратегия на ЕС и Стратегията на ЕС за здравето и безопасността на работното място и предложението за създаването на форум относно здравеопазването и реструктурирането, за да бъдат разгледани мерки за намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването; |
| --- | --- |

—

предложението за политически диалог с държавите-членки и заинтересованите страни относно равнопоставеността и други важни основни ценности в здравеопазването, както се посочва в Здравната стратегия на ЕС и Стратегията на ЕС за здравето и безопасността на работното място и предложението за създаването на форум относно здравеопазването и реструктурирането, за да бъдат разгледани мерки за намаляване на неравнопоставеността в здравеопазването;

| — | инициативата на Комисията на международно равнище да подкрепя другите държави в областта на здравеопазването и свързаните с него области чрез обмен на опита в ЕС при преодоляването на неравнопоставеността в здравеопазването. |
| --- | --- |

—

инициативата на Комисията на международно равнище да подкрепя другите държави в областта на здравеопазването и свързаните с него области чрез обмен на опита в ЕС при преодоляването на неравнопоставеността в здравеопазването.

Брюксел, 29 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Вж. становищата от:

1

| | „Отглеждане и образование на деца през ранното детство“ (становище по собствена инициатива), докладчик: г-жа Herczog |
| --- | --- |

„Отглеждане и образование на деца през ранното детство“ (становище по собствена инициатива), докладчик: г-жа Herczog

Отглеждане и образование на деца през ранното детство“

| | ОВ C 255/76 от 22.9.2010 г. |
| --- | --- |

ОВ C 255/76 от 22.9.2010 г.

| | ОВ C 255/72 от 22.9.2010 г. |
| --- | --- |

ОВ C 255/72 от 22.9.2010 г.

| | ОВ C 128/89 от 18.5.2010 г. |
| --- | --- |

ОВ C 128/89 от 18.5.2010 г.

| | ОВ C 228/113 от 22.9.2009 г. |
| --- | --- |

ОВ C 228/113 от 22.9.2009 г.

| | ОВ C 318/10 от 23.12.2009 г. |
| --- | --- |

ОВ C 318/10 от 23.12.2009 г.

| | ОВ C 306/64 от 16.12.2009 г. |
| --- | --- |

ОВ C 306/64 от 16.12.2009 г.

| | ОВ C 317/105 от 23.12.2009 г. |
| --- | --- |

ОВ C 317/105 от 23.12.2009 г.

| | ОВ C 218/91 от 11.9.2009 г. |
| --- | --- |

ОВ C 218/91 от 11.9.2009 г.

| | ОВ C 175/116 от 28.7.2009 г. |
| --- | --- |

ОВ C 175/116 от 28.7.2009 г.

| | ОВ C 77/115 от 31.3.2009 г. |
| --- | --- |

ОВ C 77/115 от 31.3.2009 г.

| | ОВ C 77/96 от 31.3.2009 г. |
| --- | --- |

ОВ C 77/96 от 31.3.2009 г.

| | ОВ C 224/88 от 30.8.2008 г. |
| --- | --- |

ОВ C 224/88 от 30.8.2008 г.

| | ОВ C 256/123 от 27.10.2007 г. |
| --- | --- |

ОВ C 256/123 от 27.10.2007 г.

(2)  Това са препоръката на Съвета относно онкологичния скрининг, инициативи във връзка с психичното здраве, тютюнопушенето и ХИВ/СПИН, както и европейски сборник на най-добрите практики, събиране на данни и мрежа от държави-членки и заинтересовани страни. Подкрепа се предоставя и чрез рамковата програма за научни изследвания и програми за действие, програмата „Прогрес“, проучвания и иновации в политиките. Освен това здравето извлича полза и от законодателството на ЕС в областта на заетостта и здравословните и безопасните условия на труд, общата селскостопанска политика, околната среда и пазарните политики. Кохезионният фонд и фондът за развитие на селските райони спомагат за намаляване на различията между регионите.

2

(3)  Така например в Франция ограниченият достъп до антиретровирусното лечение увеличи неравнопоставеността на ХИВ-позитивни пациенти.

3

(4)  Конвенции, цели, съгласувани на национално и международно равнище, облаги за майките като отпуски по болест и по майчинство, най-важните конвенции на МОТ и регламенти в областта на социалното здравеопазване включват конвенция на МОТ No130 относно медицинското обслужване и конвенция на МОТ No102, която конкретно поставя акцента върху социалната сигурност, по-специално социалното здравеопазване. Подписани са от много държави, последните от които - Румъния и България. За пълната ратификация в ЕС са необходими само още две балтийски държави и Финландия (заради текст, свързан с равнопоставеността на половете).

4

(5)  „Отглеждане и образование на деца през ранното детство“ (становище по собствена инициатива), докладчик: г-жа Herczog

5

Отглеждане и образование на деца през ранното детство“

(6)  Особено уязвимите групи включват лица, които не могат да се придвижват поради болест, които не търсят възможно най-доброто лечение, които не знаят езика на предпочитаната страна, където да се проведе лечението, които не разполагат с финансовите ресурси за заплащане на лечение при специалист/ лечение в чужбина или се колебаят да се подложат на лечение в чужбина или в отдалечено лечебно заведение. В частност демографските промени ще създадат нови предизвикателства за здравето.

6

(7)  Въпреки че в действителност много законодателни актове изискват оценки на въздействието, в повечето случаи не се прави проверка дали те наистина и ефективно постигат целите си. Това е още по-важно в настоящата финансова и икономическа криза, която все повече прераства в криза на заетостта и на финансирането на здравната система с отражения върху общественото здраве.

7

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/80 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/80

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минималните стандарти за признаването и правното положение на гражданите на трети държави или лицата без гражданство като лица, на които е предоставена международна закрила, и относно съдържанието на предоставената закрила

(преработен текст)

COM(2009) 551 окончателен/2 — 2009/0164 (COD)

2011/C 18/14

Докладчик: г-н PÎRVULESCU

На 26 ноември 2009 г. Съветът реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минималните стандарти за признаването и правното положение на гражданите на трети държави или лицата без гражданство като лица, на които е предоставена международна закрила, и относно съдържанието на предоставената закрила“ (преработен текст)

COM(2009) 551 окончателен/2 — 2009/0164 (COD).

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 23 март 2010 г.

По време на 462-рата си пленарна сесия на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 28 април 2010 г.) Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 136 гласа „за“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

| 1.1 | ЕИСК изразява съгласие с поставените от Комисията цели относно адаптирането на Общата европейска система за предоставяне на убежище (ОЕСУ). Той обаче обръща внимание на съществуващата огромна разлика между поставените на европейско равнище цели и националните практики в област, в която би могло да се усети особено болезнено икономическата криза, както и обществено-политическите последици от нея. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК изразява съгласие с поставените от Комисията цели относно адаптирането на Общата европейска система за предоставяне на убежище (ОЕСУ). Той обаче обръща внимание на съществуващата огромна разлика между поставените на европейско равнище цели и националните практики в област, в която би могло да се усети особено болезнено икономическата криза, както и обществено-политическите последици от нея.

| 1.2 | Комитетът смята, че преразглеждането на директивата може да допринесе за създаването на една много по-подходяща законодателна и институционална основа, която ще позволи да се гарантира по-голяма и съгласувана помощ на лицата, искащи международна закрила. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът смята, че преразглеждането на директивата може да допринесе за създаването на една много по-подходяща законодателна и институционална основа, която ще позволи да се гарантира по-голяма и съгласувана помощ на лицата, искащи международна закрила.

| 1.3 | Комитетът обаче предупреждава, че и при тази европейска политика има опасност отстояваните ценности да изгубят своето съдържание заради прекалено много реторика и декларации за добри намерения. Ето защо във втората фаза от изпълнението на тази политика, когато ще се прилага процедурата за съвместно вземане на решения, следва да се гарантира създаването на законодателни условия, позволяващи реален достъп на лицата, търсещи убежище, до пазара на труда и до програмите за обучение. |
| --- | --- |

1.3

Комитетът обаче предупреждава, че и при тази европейска политика има опасност отстояваните ценности да изгубят своето съдържание заради прекалено много реторика и декларации за добри намерения. Ето защо във втората фаза от изпълнението на тази политика, когато ще се прилага процедурата за съвместно вземане на решения, следва да се гарантира създаването на законодателни условия, позволяващи реален достъп на лицата, търсещи убежище, до пазара на труда и до програмите за обучение.

| 1.4 | Комитетът набляга върху принципа за признаване на ролята на гражданското общество изобщо и, по-специално, на неправителствените организации, работещи в областта на убежището и на защитата на бежанците, и настоява да им бъде позволен пълен достъп до всички процедури и места, свързани с тяхната дейност. Той обаче обръща внимание, че тези организации не могат да поемат ролята и отговорността, които правителствата следва да изпълняват в тази област. |
| --- | --- |

1.4

Комитетът набляга върху принципа за признаване на ролята на гражданското общество изобщо и, по-специално, на неправителствените организации, работещи в областта на убежището и на защитата на бежанците, и настоява да им бъде позволен пълен достъп до всички процедури и места, свързани с тяхната дейност. Той обаче обръща внимание, че тези организации не могат да поемат ролята и отговорността, които правителствата следва да изпълняват в тази област.

| 1.5 | Комитетът констатира с безпокойство, че националните и общностните практики в областта на експулсирането на лица, които потенциално се нуждаят от международна защита, са лишени от необходимата прозрачност, за да бъдат възприети като оправдани от гражданите на държавите-членки и от международната общност. |
| --- | --- |

1.5

Комитетът констатира с безпокойство, че националните и общностните практики в областта на експулсирането на лица, които потенциално се нуждаят от международна защита, са лишени от необходимата прозрачност, за да бъдат възприети като оправдани от гражданите на държавите-членки и от международната общност.

| 1.6 | Комитетът смята, че различните бюджетни ограничения, произтичащи от икономическата криза, не трябва да се изразяват в понижаване на равнището и качеството на закрилата в полза на бенефициентите. |
| --- | --- |

1.6

Комитетът смята, че различните бюджетни ограничения, произтичащи от икономическата криза, не трябва да се изразяват в понижаване на равнището и качеството на закрилата в полза на бенефициентите.

| 1.7 | Комитетът подкрепя целта за подобряване на съдържанието на международната закрила под формата на признаване на квалификациите и подобрен достъп до професионалното обучение и работните места, до механизмите за интеграция и до жилищния фонд. |
| --- | --- |

1.7

Комитетът подкрепя целта за подобряване на съдържанието на международната закрила под формата на признаване на квалификациите и подобрен достъп до професионалното обучение и работните места, до механизмите за интеграция и до жилищния фонд.

2.   Въведение

| 2.1 | Установяването на Общата европейска система за предоставяне на убежище (ОЕСУ) в рамките на пространството на свобода, сигурност и правосъдие се базира върху ангажимента за ефективно прилагане на Женевската конвенция за статута на бежанците (1951) и върху ценностите, които определят областта на правата на човека и които се споделят от държавите-членки. След заключенията от Европейския съвет в Тампере, а после и с програмата от Хага, създаването на ОЕСУ е най-важният инструмент, чиято цел е да създаде обща процедура за предоставяне на убежище и единна система за защита във всички държави-членки на ЕС. |
| --- | --- |

2.1

Установяването на Общата европейска система за предоставяне на убежище (ОЕСУ) в рамките на пространството на свобода, сигурност и правосъдие се базира върху ангажимента за ефективно прилагане на Женевската конвенция за статута на бежанците (1951) и върху ценностите, които определят областта на правата на човека и които се споделят от държавите-членки. След заключенията от Европейския съвет в Тампере, а после и с програмата от Хага, създаването на ОЕСУ е най-важният инструмент, чиято цел е да създаде обща процедура за предоставяне на убежище и единна система за защита във всички държави-членки на ЕС.

| 2.2 | Между 1999 и 2006 г. беше постигнат значителен напредък, като например приемането на четири инструмента, които представляват настоящите достижения на правото в тази област. Директива 2004/83/ЕО на Съвета (наречена директивата за признаването) позволи да се дефинират общи критерии за определяне на лицата, които се нуждаят от международна закрила, и да се гарантира поне минимално равнище на предимства за тези лица във всички държави-членки. Чрез програмите от Хага и Стокхолм Европейската комисия се ангажира да оцени напредъка, осъществен през първата фаза, и да представи на Съвета и Европейския парламент поредица от мерки с оглед на тяхното приемане до края на 2010 г. |
| --- | --- |

2.2

Между 1999 и 2006 г. беше постигнат значителен напредък, като например приемането на четири инструмента, които представляват настоящите достижения на правото в тази област. Директива 2004/83/ЕО на Съвета (наречена директивата за признаването) позволи да се дефинират общи критерии за определяне на лицата, които се нуждаят от международна закрила, и да се гарантира поне минимално равнище на предимства за тези лица във всички държави-членки. Чрез програмите от Хага и Стокхолм Европейската комисия се ангажира да оцени напредъка, осъществен през първата фаза, и да представи на Съвета и Европейския парламент поредица от мерки с оглед на тяхното приемане до края на 2010 г.

| 2.3 | Още през 2002 г. Европейският икономически и социален комитет се включи в процеса на изготвяне и прилагане на обща европейска система за предоставяне на убежище посредством редица становища, сред които становищата относно директивата, която е предмет на преработка (1), относно зелената книга за бъдещата обща европейска система за предоставяне на убежище (2) и относно плана за политика в областта на убежището (3). |
| --- | --- |

2.3

Още през 2002 г. Европейският икономически и социален комитет се включи в процеса на изготвяне и прилагане на обща европейска система за предоставяне на убежище посредством редица становища, сред които становищата относно директивата, която е предмет на преработка (1), относно зелената книга за бъдещата обща европейска система за предоставяне на убежище (2) и относно плана за политика в областта на убежището (3).

| 2.4 | В плана за действие в областта на предоставянето на убежище (4), одобрен на 17 юни 2008 г., Комисията предложи ЕС да финализира втората фаза от Общата европейска система за предоставяне на убежище (ОЕСУ), като приеме най-добрите стандарти за закрила и гарантира хармонизираното им прилагане в държавите-членки. Приемането от Европейския съвет на 17 октомври 2008 г. на Европейския пакт за имиграция и убежище потвърди за пореден път подкрепата за тази политика и за определените цели. |
| --- | --- |

2.4

В плана за действие в областта на предоставянето на убежище (4), одобрен на 17 юни 2008 г., Комисията предложи ЕС да финализира втората фаза от Общата европейска система за предоставяне на убежище (ОЕСУ), като приеме най-добрите стандарти за закрила и гарантира хармонизираното им прилагане в държавите-членки. Приемането от Европейския съвет на 17 октомври 2008 г. на Европейския пакт за имиграция и убежище потвърди за пореден път подкрепата за тази политика и за определените цели.

| 2.5 | В плана за действие се предвижда преразглеждането на директивата за признаването, така че да се превърне в разширен пакет, който ще включва преразглеждането на Регламента от Дъблин и на Регламента „ЕВРОДАК“ и на директивата за определяне на минимални стандарти относно приемането на лица, търсещи убежище (5), както и приемането на 19 февруари 2009 г. на предложението относно създаването на Европейска служба за подкрепа в областта на убежището (6). Сред мерките е и укрепването на външното измерение на убежището и по-специално чрез европейска програма за повторно установяване и за разработване на регионалните програми за закрила. |
| --- | --- |

2.5

В плана за действие се предвижда преразглеждането на директивата за признаването, така че да се превърне в разширен пакет, който ще включва преразглеждането на Регламента от Дъблин и на Регламента „ЕВРОДАК“ и на директивата за определяне на минимални стандарти относно приемането на лица, търсещи убежище (5), както и приемането на 19 февруари 2009 г. на предложението относно създаването на Европейска служба за подкрепа в областта на убежището (6). Сред мерките е и укрепването на външното измерение на убежището и по-специално чрез европейска програма за повторно установяване и за разработване на регионалните програми за закрила.

| 2.6 | Преразглеждането на директивата би допринесло за създаване на законодателна и институционална основа за гарантиране на по-голяма и по-съгласувана помощ на лицата, търсещи международна закрила. През втората фаза системата за вземане на решения ще спазва процедурата за съвместно вземане на решения, съгласно член 294 от Договора за функционирането на Европейския съюз, който предвижда Европейският съвет да се произнася с квалифицирано мнозинство и Европейският парламент да бъде включен в процеса в качеството си на съзаконодател. |
| --- | --- |

2.6

Преразглеждането на директивата би допринесло за създаване на законодателна и институционална основа за гарантиране на по-голяма и по-съгласувана помощ на лицата, търсещи международна закрила. През втората фаза системата за вземане на решения ще спазва процедурата за съвместно вземане на решения, съгласно член 294 от Договора за функционирането на Европейския съюз, който предвижда Европейският съвет да се произнася с квалифицирано мнозинство и Европейският парламент да бъде включен в процеса в качеството си на съзаконодател.

| 2.7 | Преразглеждането на директивата се налага предвид неяснотите в първоначалната ѝ формулировка – неясноти, които държавите-членки считат за една от основните причини за настоящото недобро функциониране на системата, което се изразява по-специално в многобройни оспорвания на решения и разлики между процентите на приемане на молбите. |
| --- | --- |

2.7

Преразглеждането на директивата се налага предвид неяснотите в първоначалната ѝ формулировка – неясноти, които държавите-членки считат за една от основните причини за настоящото недобро функциониране на системата, което се изразява по-специално в многобройни оспорвания на решения и разлики между процентите на приемане на молбите.

| 2.8 | Преразглеждането на директивата ще позволи съдържанието ѝ да се приведе в съответствие с решенията на Европейския съд за правата на човека и на Съда на Европейските общности, които са подходящата основа за изясняване на формулировката от достиженията на правото на ЕС и съвкупността от процедури за предоставяне на международна закрила. |
| --- | --- |

2.8

Преразглеждането на директивата ще позволи съдържанието ѝ да се приведе в съответствие с решенията на Европейския съд за правата на човека и на Съда на Европейските общности, които са подходящата основа за изясняване на формулировката от достиженията на правото на ЕС и съвкупността от процедури за предоставяне на международна закрила.

| 2.9 | Новата редакция се явява необходима и защото директивата се отнася до един основен елемент от механизма за оказване на международната закрила. Описаните в нея стандарти допълват други раздели от достиженията на правото и по-специално директивата относно процедурата за предоставяне на убежище. Това преразглеждане, съпроводено и с други мерки за институционална и финансова подкрепа, може да представлява значителен напредък към изграждането на оперативна и ефективна Обща европейска система за предоставяне на убежище. |
| --- | --- |

2.9

Новата редакция се явява необходима и защото директивата се отнася до един основен елемент от механизма за оказване на международната закрила. Описаните в нея стандарти допълват други раздели от достиженията на правото и по-специално директивата относно процедурата за предоставяне на убежище. Това преразглеждане, съпроводено и с други мерки за институционална и финансова подкрепа, може да представлява значителен напредък към изграждането на оперативна и ефективна Обща европейска система за предоставяне на убежище.

| 2.10 | Комитетът, в качеството си на представител на организираното гражданско общество, прие със задоволство усилията за консултации с гражданското общество и с експертите в областта на разработването на политиката в областта на убежището. Можем например да споменем консултациите, организирани с оглед написването на зелената книга, представена от ЕК през юни 2007 г. (7), и в рамките на подготвянето на проучванията относно прилагането на директивата (и по-специално доклада Odysseus) или на външния доклад относно успеха на политиката в областта на убежището (8). |
| --- | --- |

2.10

Комитетът, в качеството си на представител на организираното гражданско общество, прие със задоволство усилията за консултации с гражданското общество и с експертите в областта на разработването на политиката в областта на убежището. Можем например да споменем консултациите, организирани с оглед написването на зелената книга, представена от ЕК през юни 2007 г. (7), и в рамките на подготвянето на проучванията относно прилагането на директивата (и по-специално доклада Odysseus) или на външния доклад относно успеха на политиката в областта на убежището (8).

| 2.11 | Комитетът признава значението на ролята на регионалните и местните власти за успеха на политиката на убежище и по-специално що се отнася до интеграцията на ползващите се с международна закрила. В този контекст ЕИСК желае Комитетът на регионите също да се включи в консултациите относно политиката на убежище. |
| --- | --- |

2.11

Комитетът признава значението на ролята на регионалните и местните власти за успеха на политиката на убежище и по-специално що се отнася до интеграцията на ползващите се с международна закрила. В този контекст ЕИСК желае Комитетът на регионите също да се включи в консултациите относно политиката на убежище.

| 2.12 | ЕИСК е особено загрижен от практиката на правителствата на държавите-членки и на агенция FRONTEX в областта на експулсирането на лица, потенциално нуждаещи се от международна закрила (9). Тези действия, чиято честота и размери нараснаха, трябва да протичат в условия на пълна прозрачност и пълно поемане на отговорността (10). Комитетът препоръчва агенция FRONTEX и Европейската служба за подкрепа в областта на убежището да си сътрудничат, за да се предотвратяват нарушенията на правата на човека. Експулсирането на лица към страни или зони, в които сигурността им е застрашена, е отявлено нарушение на принципа за забрана на връщането. Комитетът настоява спешно да се изготви доклад за дейността на агенция FRONTEX и незабавно да се определят редът и условията, при които агенцията, в сътрудничество с националните власти, се занимава с експулсиранията. Той държи да подчертае, че укрепването на тази агенция без предвиждане на процедури за гарантиране на зачитането на човешките прави е заплаха за Общата европейска система за предоставяне на убежище като цяло и уронва доверието към ЕС и неговите държави-членки. |
| --- | --- |

2.12

ЕИСК е особено загрижен от практиката на правителствата на държавите-членки и на агенция FRONTEX в областта на експулсирането на лица, потенциално нуждаещи се от международна закрила (9). Тези действия, чиято честота и размери нараснаха, трябва да протичат в условия на пълна прозрачност и пълно поемане на отговорността (10). Комитетът препоръчва агенция FRONTEX и Европейската служба за подкрепа в областта на убежището да си сътрудничат, за да се предотвратяват нарушенията на правата на човека. Експулсирането на лица към страни или зони, в които сигурността им е застрашена, е отявлено нарушение на принципа за забрана на връщането. Комитетът настоява спешно да се изготви доклад за дейността на агенция FRONTEX и незабавно да се определят редът и условията, при които агенцията, в сътрудничество с националните власти, се занимава с експулсиранията. Той държи да подчертае, че укрепването на тази агенция без предвиждане на процедури за гарантиране на зачитането на човешките прави е заплаха за Общата европейска система за предоставяне на убежище като цяло и уронва доверието към ЕС и неговите държави-членки.

| 2.13 | Комитетът смята, че ОЕСУ може да функционира успешно само ако се прилага на практика принципът на солидарността между държавите-членки. Действително някои държави-членки, най-вече поради своето географско положение, са подложени на далеч по-голям натиск от другите. ОЕСУ ще може да функционира само при условие, че тези държави-членки бъдат подкрепяни от другите, както и от специализираните агенции на ЕС. |
| --- | --- |

2.13

Комитетът смята, че ОЕСУ може да функционира успешно само ако се прилага на практика принципът на солидарността между държавите-членки. Действително някои държави-членки, най-вече поради своето географско положение, са подложени на далеч по-голям натиск от другите. ОЕСУ ще може да функционира само при условие, че тези държави-членки бъдат подкрепяни от другите, както и от специализираните агенции на ЕС.

3.   Общи бележки

| 3.1 | ЕИСК приветства предложението за преразглеждане на директивата, чието съдържание отразява неговите предишни препоръки, най-вече що се отнася до отношението към търсещите убежище лица и до изясняването на статута на лицата, които могат да се ползват с международна закрила. Въпреки това трябва да бъдат преодолени много етапи, докато се стигне до действаща Обща европейска система за убежище. Действително една такава система е възможна само ако е здраво вкоренена в съвкупност от общи ценности и принципи, според които достойнството и сигурността на човешките същества се намират в основата на дейността на ЕС и неговите държави-членки. Също така изграждането на това пространство е застрашено от липсата на инструменти и ресурси, които да гарантират една прозрачна и ефективна процедура за оказване на международна закрила и които вървят ръка за ръка с политики и програми за интеграция на ползващите се със закрила в обществата и икономиките на държавите-членки. |
| --- | --- |

3.1

ЕИСК приветства предложението за преразглеждане на директивата, чието съдържание отразява неговите предишни препоръки, най-вече що се отнася до отношението към търсещите убежище лица и до изясняването на статута на лицата, които могат да се ползват с международна закрила. Въпреки това трябва да бъдат преодолени много етапи, докато се стигне до действаща Обща европейска система за убежище. Действително една такава система е възможна само ако е здраво вкоренена в съвкупност от общи ценности и принципи, според които достойнството и сигурността на човешките същества се намират в основата на дейността на ЕС и неговите държави-членки. Също така изграждането на това пространство е застрашено от липсата на инструменти и ресурси, които да гарантират една прозрачна и ефективна процедура за оказване на международна закрила и които вървят ръка за ръка с политики и програми за интеграция на ползващите се със закрила в обществата и икономиките на държавите-членки.

| 3.2 | Наблюдава се значително разминаване между законодателство на равнище ЕС, от една страна, и на националните законодателства и практики, от друга страна (11). Хармонизирането не трябва да се извършва към най-малкия общ знаменател в областта на закрилата. От голямото многообразие на национални практики, проличаващо в различните проценти на одобрени молби, броят на оспорвани решения и вторичните движения на търсещите убежище лица, проличава, че не се прилага негласният принцип на солидарността между държавите-членки. |
| --- | --- |

3.2

Наблюдава се значително разминаване между законодателство на равнище ЕС, от една страна, и на националните законодателства и практики, от друга страна (11). Хармонизирането не трябва да се извършва към най-малкия общ знаменател в областта на закрилата. От голямото многообразие на национални практики, проличаващо в различните проценти на одобрени молби, броят на оспорвани решения и вторичните движения на търсещите убежище лица, проличава, че не се прилага негласният принцип на солидарността между държавите-членки.

| 3.3 | ЕИСК нееднократно е изтъквал поредица от принципи, които трябва непрестанно да ръководят дейността на държавите-членки и институциите на ЕС (12): принципът за забрана на връщането, по силата на който бежанец не може да бъде експулсиран към държава, в която животът или свободата му биха били застрашени, принципът на поверителност на сведенията, съдържащи се във всяка молба за убежище, както и гаранцията за незадържане на лицата, търсещи убежище, само защото са поискали такъв статут. |
| --- | --- |

3.3

ЕИСК нееднократно е изтъквал поредица от принципи, които трябва непрестанно да ръководят дейността на държавите-членки и институциите на ЕС (12): принципът за забрана на връщането, по силата на който бежанец не може да бъде експулсиран към държава, в която животът или свободата му биха били застрашени, принципът на поверителност на сведенията, съдържащи се във всяка молба за убежище, както и гаранцията за незадържане на лицата, търсещи убежище, само защото са поискали такъв статут.

| 3.4 | В становището си относно Зелена книга за бъдещата обща европейска система за убежище
   (13) Комитетът изрази подкрепата си за тези принципи и даде точни препоръки за подобряване на отношението към лицата, търсещи международна закрила. Така например европейските и националните институции трябва да си сътрудничат, за да се уверят, че лицата, нуждаещи се от международна закрила, могат да влизат по всяко време на територията на ЕС и молбите им са предмет на сериозно и индивидуално разглеждане. Комитетът препоръча също така отпадането на списъка на страните, смятани за сигурни, и създаването на Европейска служба за подкрепа в областта на убежището. |
| --- | --- |

3.4

В становището си относно Зелена книга за бъдещата обща европейска система за убежище
   (13) Комитетът изрази подкрепата си за тези принципи и даде точни препоръки за подобряване на отношението към лицата, търсещи международна закрила. Така например европейските и националните институции трябва да си сътрудничат, за да се уверят, че лицата, нуждаещи се от международна закрила, могат да влизат по всяко време на територията на ЕС и молбите им са предмет на сериозно и индивидуално разглеждане. Комитетът препоръча също така отпадането на списъка на страните, смятани за сигурни, и създаването на Европейска служба за подкрепа в областта на убежището.

| 3.5 | Освен определянето на основни ценности и принципи за управление на дейността в областта на убежището, Комитетът препоръчва ангажираност с постигането на няколко специфични цели, които се изразяват на практика чрез значителното подобряване на отношението към лицата, които търсят международна закрила и се ползват с такава. ЕИСК приканва да се определят поредица от основни показатели, въз основа на които ще може да се проследява и оценява постигнатият напредък при изпълнението на тези цели. |
| --- | --- |

3.5

Освен определянето на основни ценности и принципи за управление на дейността в областта на убежището, Комитетът препоръчва ангажираност с постигането на няколко специфични цели, които се изразяват на практика чрез значителното подобряване на отношението към лицата, които търсят международна закрила и се ползват с такава. ЕИСК приканва да се определят поредица от основни показатели, въз основа на които ще може да се проследява и оценява постигнатият напредък при изпълнението на тези цели.

| 3.6 | ЕИСК подкрепя изграждането на европейска система за анализ и оценка на рисковете за сигурността на отделните лица и на групите в трети страни посредством Европейската служба за подкрепа. Понастоящем има няколко системи за оценка на рисковете или на политическото насилие, които са създадени от националните власти, но и от неправителствени организации, университети и научни институти (14). |
| --- | --- |

3.6

ЕИСК подкрепя изграждането на европейска система за анализ и оценка на рисковете за сигурността на отделните лица и на групите в трети страни посредством Европейската служба за подкрепа. Понастоящем има няколко системи за оценка на рисковете или на политическото насилие, които са създадени от националните власти, но и от неправителствени организации, университети и научни институти (14).

| 3.7 | Всеки път, когато е необходимо, има основание да се приобщят към процеса на събиране на сведения Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), дипломатическите представители на държавите-членки, но и международните организации и НПО, които имат достъп до трети страни и развиват дейности в тях. Тази система за анализ и оценка ще служи за ориентир на националните власти с оглед на по-ефективната и бърза обработка на молбите за международна закрила. Тя ще бъде обща база за оценка и ще позволи да се определят опасностите в реално време. |
| --- | --- |

3.7

Всеки път, когато е необходимо, има основание да се приобщят към процеса на събиране на сведения Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), дипломатическите представители на държавите-членки, но и международните организации и НПО, които имат достъп до трети страни и развиват дейности в тях. Тази система за анализ и оценка ще служи за ориентир на националните власти с оглед на по-ефективната и бърза обработка на молбите за международна закрила. Тя ще бъде обща база за оценка и ще позволи да се определят опасностите в реално време.

4.   Специфични бележки

| 4.1 | В своето изложение на правните елементи от предложението за директива Комисията препоръчва да се приеме пакет от определения, които позволяват приемането на по-стриктни стандарти за закрила, и да продължава хармонизирането на вече съществуващите. В същия дух Комитетът предлага поредица от уточнения и разработки с цел да спомогне за установяването на практики, съобразени с основните ценности и принципи на Европейския съюз. |
| --- | --- |

4.1

В своето изложение на правните елементи от предложението за директива Комисията препоръчва да се приеме пакет от определения, които позволяват приемането на по-стриктни стандарти за закрила, и да продължава хармонизирането на вече съществуващите. В същия дух Комитетът предлага поредица от уточнения и разработки с цел да спомогне за установяването на практики, съобразени с основните ценности и принципи на Европейския съюз.

| 4.2 | Субекти на закрила. Комитетът счита за неподходящо разширяването на дефиницията за субектите на закрила и съжалява, че недържавни единици като НПО и международните организации отначало са били включени в списъка на субектите на закрила. Въпреки че тези субекти (международни организации, НПО) могат да имат волята и дори способността да закрилят гражданите на дадена държава, това не е част от техните отговорности. Международните организации се отчитат пред държавите-членки, а НПО – пред своите членове и финансови поддръжници. Единствената валидна и функционална закрила в средносрочен и дългосрочен план може да бъде само държавната, защото държавата се отчита пред своите граждани, които естествено са най-заинтересовани от нейната жизнеспособност и стабилност. Макар че субектите на закрила могат да предоставят в краткосрочен план полезни и дори понякога необходими услуги, най-вече за решаване на хуманитарни проблеми, отговорността – дори и частична – за предоставяне на закрила за лицата на дадена територия не може да им бъде поверена. Присъствието на такива субекти не може да бъде изтъквано като оправдание за отказ от оказване на международна закрила. |
| --- | --- |

4.2

Субекти на закрила. Комитетът счита за неподходящо разширяването на дефиницията за субектите на закрила и съжалява, че недържавни единици като НПО и международните организации отначало са били включени в списъка на субектите на закрила. Въпреки че тези субекти (международни организации, НПО) могат да имат волята и дори способността да закрилят гражданите на дадена държава, това не е част от техните отговорности. Международните организации се отчитат пред държавите-членки, а НПО – пред своите членове и финансови поддръжници. Единствената валидна и функционална закрила в средносрочен и дългосрочен план може да бъде само държавната, защото държавата се отчита пред своите граждани, които естествено са най-заинтересовани от нейната жизнеспособност и стабилност. Макар че субектите на закрила могат да предоставят в краткосрочен план полезни и дори понякога необходими услуги, най-вече за решаване на хуманитарни проблеми, отговорността – дори и частична – за предоставяне на закрила за лицата на дадена територия не може да им бъде поверена. Присъствието на такива субекти не може да бъде изтъквано като оправдание за отказ от оказване на международна закрила.

| 4.3 | Вътрешна закрила. Наличието на вътрешна закрила в дадена държава не е достатъчно, за да гарантира сигурността на потенциалните кандидати за международна закрила. В някои случаи само малка част от територията на съответната държава е безопасна и не е много вероятно всички, които се намират в рискова ситуация, да успеят да стигнат до там. Има и ситуации, в които няколко субекта си оспорват контрола над дадена зона, и тогава не може да се установи ясно на кого принадлежи отговорността за осигуряване на ред и сигурност. Ето защо дефиницията следва да се изясни в значителна степен. Закрилата вътре в държавата важи само в случай, че по-голямата част от територията се намира под контрола на действаща централна власт, притежаваща необходимите средства за гарантиране на вътрешния ред, минимална степен на обществени услуги и адекватно зачитане на човешките права и на личната безопасност. |
| --- | --- |

4.3

Вътрешна закрила. Наличието на вътрешна закрила в дадена държава не е достатъчно, за да гарантира сигурността на потенциалните кандидати за международна закрила. В някои случаи само малка част от територията на съответната държава е безопасна и не е много вероятно всички, които се намират в рискова ситуация, да успеят да стигнат до там. Има и ситуации, в които няколко субекта си оспорват контрола над дадена зона, и тогава не може да се установи ясно на кого принадлежи отговорността за осигуряване на ред и сигурност. Ето защо дефиницията следва да се изясни в значителна степен. Закрилата вътре в държавата важи само в случай, че по-голямата част от територията се намира под контрола на действаща централна власт, притежаваща необходимите средства за гарантиране на вътрешния ред, минимална степен на обществени услуги и адекватно зачитане на човешките права и на личната безопасност.

| 4.4 | Причинно-следствена връзка. Следва да се предвиди „причинно-следствена връзка“ за ситуации, в които преследванията се извършват от неправителствени субекти. Когато има преследване и недостиг на правителствена закрила, молбите за международна закрила биват приемани. Важно е тълкуванието на тази връзка да бъде по-широко и да се прилага внимателно във всички ситуации, когато дадено правителство отказва гласно или негласно да закриля своите граждани. |
| --- | --- |

4.4

Причинно-следствена връзка. Следва да се предвиди „причинно-следствена връзка“ за ситуации, в които преследванията се извършват от неправителствени субекти. Когато има преследване и недостиг на правителствена закрила, молбите за международна закрила биват приемани. Важно е тълкуванието на тази връзка да бъде по-широко и да се прилага внимателно във всички ситуации, когато дадено правителство отказва гласно или негласно да закриля своите граждани.

| 4.5 | Принадлежност към определена социална група. Комитетът приветства добавянето на пола като критерий за определяне на социалните групи, които биха могли да се окажат в рисково положение, защото смята, че тази мярка е навременна. Освен това е целесъобразно приемането на трансверсална перспектива при тълкуването на Женевската конвенция, за да се отчитат по-добре ситуациите, в които жените в частност са изложени на риск. Комитетът обръща внимание и на сексуалната ориентация като източник на преследвания. В някои общества безопасността и благоденствието на индивидите зависят от техния пол. ЕИСК споделя идеята в консултациите във връзка с политиката в областта на убежището да се включат организациите и институциите, притежаващи експертен опит в тази област, за да има по-пълно виждане за рисковете, свързани с пола на дадено лице. Комитетът препоръчва също така проблематиката на равенството между половете да бъде призната в рамките на дейностите на Европейската служба за подкрепа в областта на убежището посредством изграждането на специализирани структури. |
| --- | --- |

4.5

Принадлежност към определена социална група. Комитетът приветства добавянето на пола като критерий за определяне на социалните групи, които биха могли да се окажат в рисково положение, защото смята, че тази мярка е навременна. Освен това е целесъобразно приемането на трансверсална перспектива при тълкуването на Женевската конвенция, за да се отчитат по-добре ситуациите, в които жените в частност са изложени на риск. Комитетът обръща внимание и на сексуалната ориентация като източник на преследвания. В някои общества безопасността и благоденствието на индивидите зависят от техния пол. ЕИСК споделя идеята в консултациите във връзка с политиката в областта на убежището да се включат организациите и институциите, притежаващи експертен опит в тази област, за да има по-пълно виждане за рисковете, свързани с пола на дадено лице. Комитетът препоръчва също така проблематиката на равенството между половете да бъде призната в рамките на дейностите на Европейската служба за подкрепа в областта на убежището посредством изграждането на специализирани структури.

| 4.6 | Прекратяване на статута на бежанец. Комитетът приветства предложената промяна и смята, че тя съответства на основните ценности и принципи, залегнали в основата на политиката в областта на убежището. Статутът на лице под международна закрила може да се прекрати само от момента, в който връщането в страната по произход не крие никаква опасност за лицата, възползвали се от това право. |
| --- | --- |

4.6

Прекратяване на статута на бежанец. Комитетът приветства предложената промяна и смята, че тя съответства на основните ценности и принципи, залегнали в основата на политиката в областта на убежището. Статутът на лице под международна закрила може да се прекрати само от момента, в който връщането в страната по произход не крие никаква опасност за лицата, възползвали се от това право.

| 4.7 | Разлики в съдържанието на двата статута на закрила. Комитетът изразява задоволство от напредъка, изразяващ се в обединяването на двата статута на закрила. Той неведнъж е подкрепял този напредък, който ще може да гарантира в бъдеще по-пълна закрила на лицата в рисково положение и по-добра интеграция в държавите-членки на ЕС. Освен това въздействието (пряко или непряко) от обединяването на двата статута на закрила не трябва да се изразява в намаляване на степента на закрила и на качеството на тяхното съдържание. |
| --- | --- |

4.7

Разлики в съдържанието на двата статута на закрила. Комитетът изразява задоволство от напредъка, изразяващ се в обединяването на двата статута на закрила. Той неведнъж е подкрепял този напредък, който ще може да гарантира в бъдеще по-пълна закрила на лицата в рисково положение и по-добра интеграция в държавите-членки на ЕС. Освен това въздействието (пряко или непряко) от обединяването на двата статута на закрила не трябва да се изразява в намаляване на степента на закрила и на качеството на тяхното съдържание.

| 4.8 | Съдържание на закрилата. Съдържанието на закрилата е чувствителен дял от политиката в областта на убежището. Различията между държавите-членки също са по-значителни, отколкото при процедурата за оказване на международна закрила в тесен смисъл. Абсолютно наложително е в рамките на развитието на политиката в областта на убежището Комисията да мобилизира необходимите ресурси, за да проучи внимателно и по-конкретно националните политики и програми в тази област. При отсъствие на превантивни мерки оказването на международна закрила ще бъде изпразнено от съдържание и в резултат на това ползващите се от този статут ще бъдат подложени на негласна дискриминация. ЕИСК препоръчва синдикатите и работодателите да се включат в изграждането и прилагането на политиките за предоставяне на убежище на национално равнище. |
| --- | --- |

4.8

Съдържание на закрилата. Съдържанието на закрилата е чувствителен дял от политиката в областта на убежището. Различията между държавите-членки също са по-значителни, отколкото при процедурата за оказване на международна закрила в тесен смисъл. Абсолютно наложително е в рамките на развитието на политиката в областта на убежището Комисията да мобилизира необходимите ресурси, за да проучи внимателно и по-конкретно националните политики и програми в тази област. При отсъствие на превантивни мерки оказването на международна закрила ще бъде изпразнено от съдържание и в резултат на това ползващите се от този статут ще бъдат подложени на негласна дискриминация. ЕИСК препоръчва синдикатите и работодателите да се включат в изграждането и прилагането на политиките за предоставяне на убежище на национално равнище.

| 4.9 | Комитетът приветства включването на разпоредби относно признаването и приравняването на дипломите и квалификациите, както и на мерките за улесняване на достъпа на ползващите се с международна закрила до програми за професионално обучение. Това са важни стъпки за интегрирането на тези лица в икономиката и в обществото и за подобряване на качеството им на живот. Колкото до достъпа до пазара на заетостта, важно е да бъде укрепен посредством активни мерки за борба с дискриминацията и за насърчаване на икономическите субекти. |
| --- | --- |

4.9

Комитетът приветства включването на разпоредби относно признаването и приравняването на дипломите и квалификациите, както и на мерките за улесняване на достъпа на ползващите се с международна закрила до програми за професионално обучение. Това са важни стъпки за интегрирането на тези лица в икономиката и в обществото и за подобряване на качеството им на живот. Колкото до достъпа до пазара на заетостта, важно е да бъде укрепен посредством активни мерки за борба с дискриминацията и за насърчаване на икономическите субекти.

| 4.10 | Членове на семейството. Комитетът приветства изясняването на определението за членовете на семейството и смята, че то ще позволи да се извършва по-точно и по-еднообразно разглеждане на молбите за международна закрила във всички държави-членки на ЕС. |
| --- | --- |

4.10

Членове на семейството. Комитетът приветства изясняването на определението за членовете на семейството и смята, че то ще позволи да се извършва по-точно и по-еднообразно разглеждане на молбите за международна закрила във всички държави-членки на ЕС.

| 4.11 | Комитетът подкрепя приемането на интереса на малолетното или непълнолетно лице като критерий при оценката, свързана с оказването на международна закрила. |
| --- | --- |

4.11

Комитетът подкрепя приемането на интереса на малолетното или непълнолетно лице като критерий при оценката, свързана с оказването на международна закрила.

Брюксел, 28 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ C 221, 17.9.2002 г., стр. 43.

1

(2)  ОВ C 204, 9.8.2008 г., стр. 77.

2

(3)  ОВ C 218, 11.9.2009 г., стр. 78.

3

(4)  COM (2008) 360 окончателен.

4

(5)  COM(2008) 815 окончателен; COM(2008) 820 окончателен; COM(2008) 825 окончателен.

5

(6)  COM(2009) 66 окончателен.

6

(7)  COM (2007) 301 окончателен.

7

(8)  GHK, Impact assessment studies on The future development of measures on the qualification and status of third country nationals or stateless persons as persons in need of international protection and on the content of the protection granted, based on Council Directive 2004/83/EC and The future development of measures on procedures in MS for granting and withdrawing refugee status, based on Council Directive 2005/85/EC, Multiple framework service contract JLS/2006/A1/004. (GHK, Проучвания на оценката на въздействието относно Бъдещото разработване на мерки относно признаването и правното положение на гражданите на трети страни или лицата без гражданство като лица, които се нуждаят от международна закрила, както и относно съдържанието на предоставената закрила въз основа на Директива 2004/83/ЕО на Съвета и Бъдещото разработване на мерки за процедури за предоставяне или отнемане на статут на бежанец в държавите-членки въз основа на Директива 2005/85/ЕО на Съвета, Рамков договор за многократно предоставяне на услуги JLS/2006/A1/004.)

8

(9)  Вж. доклада на Human Rights Watch (HRW), озаглавен „Pushed Back, Pushed Around. Italy's Forced Return of Boat Migrants and Asylum Seekers, Libya's Mistreatment of Migrants and Asylum Seekers“ („Отхвърляни, малтретирани: Италия гони със сила идващите с лодки имигранти и бежанци, Либия ги бие“, Human Rights Watch, 2009).

9

(10)  Комитетът приветства решимостта на Европейската комисия за повече прозрачност на процедурите в тази област.

10

(11)  COM(2009) 551 окончателен – SEC(2009) 1374, стр. 14-16.

11

(12)  ОВ C 193, 10.7.2001 г., стр. 77-83.

12

(13)  ОВ C 204, 9.8.2008 г., стр. 77-84.

13

(14)  Могат да се изброят редица такива системи за оценка: „Fund for Peace“ (Фонд за мир): http://www.fundforpeace.org/web/index.php?option=com_content&task=view&id=229&Itemid=366; Minorities at Risk (Застрашени малцинства): http://www.cidcm.umd.edu/mar/about.asp; Conflict and Peace (Конфликт и мир): http://www.cidcm.umd.edu/pc/; Global Report The Center for Systemic Peace (CSP) (Глобален доклад – Център за системен мир): http://www.systemicpeace.org/; Human Security Report (Доклад за сигурността на човека): http://www.humansecurityreport.info/index.php?option=content&task=view&id=28&Itemid=63.

14

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/85 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/85

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минимални норми относно процедурата за предоставяне или отнемане на международна закрила в държавите-членки“

(преработена)

COM(2009) 554 окончателен — 2009/0165 (COD)

2011/C 18/15

Докладчик: г-н Antonello PEZZINI

На 26 ноември 2009 г. Съветът реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно минимални норми относно процедурата за предоставяне или отнемане на международна закрила в държавите-членки (преработена)“

COM(2009) 554 окончателен - 2009/0165 (COD).

Специализирана секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 23 март 2010 г.

На 462-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 28 април 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 153 гласа „за“ и 2 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) споделя и одобрява извършената от Комисията работа за актуализиране на директивата относно „процедурата“ в съответствие с предложенията, съдържащи се в Зелената книга (1) и Плана за действие (2).

1.2   Приемането на Договора от Лисабон, в който наред с останалото се приема Хартата за основните права, повиши в значителна степен отговорностите и правомощията на ЕС по въпросите на убежището и имиграцията.

1.3   ЕИСК е убеден, че извършената от Комисията работа по хармонизиране на предходните директиви по общата тема за убежището, заслужава похвала.

1.4   ЕИСК е на мнение, че в рамките на социална Европа трябва да се изгради Европа на убежището чрез културни, юридически и административни процеси и чрез сътрудничество с държавите-членки и с трети страни.

1.5   В една рамка, която изглежда все по-сложна и еволюира все по-бързо, включително вследствие на процесите на глобализация и на икономическата и екологичната криза, неправителствените организации започват да играят основна роля, която придобива все по-голямо значение. ЕИСК призовава те да играят все по-решаваща роля, която да се определя от обществото и лицата от обществената сфера, отговорни за вземане на решения.

1.6   Призванието на НПО е да предоставят помощ и подкрепа на най-уязвимите групи. Според ЕИСК тяхната роля става необходима като помощ и културно посредничество на всички етапи, в които се осъществяват процедурите, предвидени от европейските и националните разпоредби.

1.7   Според ЕИСК, когато Комисията полага усилия за хармонизиране на процедурите и практиките, би трябвало винаги да подхожда с голямо внимание и с изключителна деликатност, тъй като става въпрос за хора, които поради очевидни причини се намират в по-необлагодетелствано и затруднено положение от останалите.

1.8   ЕС би трябвало по всякакъв начин да избягва репатрирането на бежанци в страни, където те са заплашени от физическа и морална разправа или където не се зачитат основните права.

1.9   От съществено значение е при процедурите за подаване на молба за убежище кандидатите да могат да се изразяват на майчиния си език и на всички етапи да им бъде гарантирана безплатна юридическа помощ.

1.10   Отхвърлянето на молба за международна закрила трябва винаги да бъде ясно обосновано и трябва да съдържа указания, включително за начините и сроковете за евентуално обжалване.

1.11   Във всички случаи процедурата по експулсиране трябва да бъде отложена в очакване на решението от евентуалното обжалване.

1.12   Според ЕИСК държавите-членки би трябвало да направят всичко възможно, включително и чрез съответна обмяна на опит, за да позволят на кандидатите за убежище да работят, да се обучават и да извършват културна дейност в подходяща социална среда.

1.13   ЕИСК смята, че трябва да се отстоява принципът на забрана за връщане и че трябва да се проучи възможността за разширяване на групите хора, които се нуждаят от международна закрила: преследвани жени, уязвими лица, еко-бежанци.

1.14   Според ЕИСК в самите държави-членки би трябвало да се насърчава споделената отговорност, за да се избягва явлението незаконна икономическа миграция и за да се подобрят мерките за действително нуждаещите се лица, като се разпределят разходите и задълженията.

1.15   Според ЕИСК е очевидно, че държавите-членки би трябвало да предоставят повече икономически средства на разположение на Комисията, за да може да се подобри политиката по интегриране на кандидатите за убежище.

1.16   Волята за хармонизиране, демонстрирана от Комисията посредством последните предложения за преработване на директивите, трябва да доведе до аналогичен ангажимент от страна на държавите-членки, които ще трябва да въведат съответните изменения в националните си законодателства.

1.17   ЕИСК е убеден, че създаването на Европа на убежището в рамките на социална Европа зависи преди всичко от политическата воля и от заинтересоваността на държавите-членки, подпомагани от единна добре структурирана процедура, предложена от Комисията.

1.18   ЕИСК изтъква особеното положение на жените, които се сблъскват с много повече трудности отколкото мъжете при кандидатстването за убежище и получаването на статут на бежанци. Поради това приканва Комисията да положи всички възможни усилия, като ангажира държавите-членки за постигане на равнопоставеност на половете – област, към която Европа от дълго време проявява засилен интерес.

1.19   Според Комитета, ако образователните процеси бъдат насочени в правилна посока, те могат да засилят едно всеобщо социално съзнание, насочено към приемането на лицата, които изпитват най-голяма нужда от помощ и подпомагане и които разглеждат историческите и религиозните традиции на европейските страни като сигурна отправна точка.

2.   Въведение

2.1   Исторически предпоставки

2.1.1   Възникването на правото на убежище се свързва с древна Гърция, която е признавала имунитета срещу всякакви репресивни мерки, съгласуван между два града по отношение на техните граждани или предоставян от града на лица с висок ранг, като например посланиците (3).

2.1.2   В древния Рим с утвърждаването на правото на народите е било познато правото на убежище във връзка с гражданството (4).

2.1.3   Промените в правото на убежище впоследствие се преплитат с различните форми и проявления на преследване, изразяващи се в репресивни мерки на властите поради религиозни, философски или идеологически причини, смятани за опасни за реда в държавата.

2.2   Забрана на дискриминацията и спазване на правата на човека

2.2.1   Развитието на правната култура доведе да последващо разширяване на правото на убежище. Така по-специално в конституциите на модерните демократични държави обикновено се предвижда, че правителството трябва да откаже екстрадиция на чужденец, ако тя се изисква за престъпления от политически характер.

2.2.2   Поради това основните харти, действащи понастоящем в държавите-членки, постановяват, че чужденец, на когото е било забранено да упражнява демократичните свободи в собствената си страна, има право на убежище на територията на страната.

2.2.3   По-горните разпоредби изрично се позовават на признаването на неприкосновените права на човека и на принципа на недискриминация. Освен това забраната на дискриминацията е изрично посочена в член 14 на Конвенцията за защита на правата на човека и основните свободи (5).

2.2.4   Тази забрана обаче не може да бъде отменена по смисъла на член 15 на Конвенцията, когато евентуалната дерогация е в противоречие с други задължения, произтичащи от международното право.

2.2.5   Оттук произтича премахването на националните клаузи за дерогация във връзка с убежището (така наречения „opt-out“), включително за да се даде предимство на изпълнението и конкретното прилагане на Женевската конвенция за статута на бежанците от 28 юли 1951 г., която е включена в Протокола от Ню Йорк от 31 януари 1967 г.

2.2.6   Договорът от Лисабон разшири компетенциите на ЕС в областта на предоставянето на убежище и имиграцията. В него беше включена Хартата на основните права, която:

| — | гарантира правото на убежище; |
| --- | --- |

—

гарантира правото на убежище;

| — | предвижда разработването на общи правила; |
| --- | --- |

—

предвижда разработването на общи правила;

| — | въвежда интегрирана система за управление на външните граници; |
| --- | --- |

—

въвежда интегрирана система за управление на външните граници;

| — | признава значението на сътрудничеството с трети страни; |
| --- | --- |

—

признава значението на сътрудничеството с трети страни;

| — | разширява компетенциите на Съда на Европейските общности в областта на убежището и имиграцията. |
| --- | --- |

—

разширява компетенциите на Съда на Европейските общности в областта на убежището и имиграцията.

3.   Резюме на предложението за изменение на директивата

3.1   Разглежданото предложение има за цел да завърши втория етап на общата европейска система за убежище, която трябва да бъде въведена с единна процедура до 2012 г.

3.2   Междувременно целта е да се запълнят пропуските и недостатъците на приложимите понастоящем минимални норми, които в редица аспекти се оказаха трудно достъпни, слабо ефективни и дори несправедливи и несъгласувани с контекста (6).

3.3   Предложените промени имат за цел преди всичко насърчаването на по-добрата хармонизация на процедурните режими. Освен това те предлагат допълнителни процедурни гаранции в полза на кандидатите за убежище, с особено внимание по отношение на разглеждането на молбите за закрила и на съответното вземане на решение, както се препоръчва в развиващата се съдебна практика на Съда на Европейския съюз и на Европейския съд за правата на човека.

4.   Общи бележки

4.1   Изграждане на Европа на убежището в рамките на социална Европа

4.1.1   Изграждането на Европа на убежището в рамките на социална Европа се основава на солидни образователни процеси, насочени към младежите още в предюношеска възраст, така че след това да се запазят в колективния дух на обществото и на политическата класа на държавите-членки.

4.1.2   Спазвайки основните права и следвайки принципите, признати в Хартата на основните права на ЕС, Европейският съюз прие Директива 2003/9/ЕО на Съвета от 27 януари 2003 г. за определяне на минимални стандарти относно приемането на кандидатите за убежище в държавите-членки.

4.1.3   През последните години обаче бързият процес на глобализация парадоксално доведе до неясни прегрупирания на идентичностите с последваща невъзможност за реформиране на една юридическата система, белязана от универсализма, като тази, характерна за римското право.

4.1.4   Поради това конфронтацията между различни народи и сегашния климат, при който контактите между културите предизвикват безпокойства, водят до нови страхове и нова несигурност. Ето защо почти всички европейски държави са склонни да заемат рестриктивни позиции по отношение на гражданството, а оттук - и на убежището.

4.1.5   Това отношение обаче се оказва в противоречие със стремежа към процес на интеграция на народите и с целта за изграждане на Европа, която наред с всичко друго да бъде и социална.

4.1.6   Ето защо би трябвало да се отстоява принципът на забрана за връщане (non-refoulement), а би могло дори да се предложи идеята за разширяване на групата на лицата, определяни като нуждаещи се от международна закрила. Освен това вече в няколко директиви на ЕС се признава критерият за специфичен вид преследване, на което стават жертви някои жени и други уязвими лица.

4.1.7   Въпреки че е очевидно, че статутът на бежанци трябва да бъде отказван на лица, които се разглеждат единствено като икономически мигранти и за които съществуват отделни разпоредби, в настоящия контекст всъщност изглежда по-проблематична ситуацията на еко-бежанците.

4.1.8   В действителност става въпрос за хора, които са принудени да се сблъскат с опасностите и неизвестността на едно принудително преместване поради разрушаване на околната среда с последващо дълбоко въздействие върху упражняването на правата на човека, като правото на живот, на храна, на здравеопазване и на развитие (7).

4.1.9   Тези въпроси евентуално биха могли да бъдат разгледани при преработване на Директива 2004/83/ЕО на Съвета от 29 април 2004 г. относно признаването. Освен това подобни нови проблеми заслужават по-голямо внимание и в предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за създаване на Европейска служба за подкрепа в областта на убежището (СОМ(2009) 66 окончателен).

4.2   Специфични процедури

4.2.1   При процедурата за признаване на статута на бежанец трябва, от една страна, непременно да се имат предвид редица законодателни мерки в областта на сигурността, целящи борба с незаконната имиграция, и да се разгледат въпроси на обществения ред и сигурност, свързани с явлението миграция.

4.2.1.1   От друга страна обаче, в съответствие със задълженията, съдържащи се в Европейския пакт за имиграцията и убежището от 2008 г., е необходимо законната имиграция да се организира, като се вземат предвид приоритетите, нуждите и капацитета за приемане, определени от всяка държава-членка, както и да се насърчава интеграцията на законните имигранти.

4.2.1.2   Наред с останалото, в контекста на изграждането на Европа на убежището би било целесъобразно да се развива партньорство, в рамките на принципа за споделяне на бремето, т.е. в съответствие с принципа на солидарност при приемането и разпределянето на кандидатите за убежище на цялата територия на Европейския съюз.

4.2.1.3   Процедурите за разглеждане на молбите за международна закрила, предвидени в предложеното изменение; процедурите, свързани с отнемане и прекратяване на признат статут; както и тези за обжалване на решенията, включени в предложението за изменение на директивите относно процедурите, са съобразени с международните изисквания и задълженията, произтичащи от правната уредба на ЕС.

4.2.1.4   ЕИСК смята, че насърчаването и подкрепата на неправителствените организации е от огромно значение, включително на етапите, когато се прилагат процедурите за изготвяне и проучване на молбите за одобрение, за отнемане, за прекратяване на статут и за обжалване на решенията. Във връзка с това Комитетът предлага изрично да се предвиди разпоредба по този въпрос както в съображенията, така и в членовете на предложението.

4.2.1.5   Според терминологията на Общността международната закрила включва както признаването на статута на бежанец по смисъла на Женевската конвенция, така и субсидиарната закрила за онези, които, въпреки че не отговарят на необходимите условия, за да бъдат признати като бежанци, не могат да бъдат репатрирани, тъй като биха били изложени на сериозни рискове.

4.2.1.6   При транспониране на разпоредбите на споменатата директива за процедурите отделните държави определят като цяло три равнища на компетенции на административните органи: приемане на молбите, разглеждането им и вземане на съответните решения.

4.2.1.7   Достъпът до процедурата предполага във всички случаи принципа, при който кандидатът има право да остане на територията и да бъде третиран по начин, при който се зачита неговото човешко достойнство, за цялото време, необходимо за разглеждане на молбата, освен с някои изключения (европейска заповед за арест и др.). В съответствие с принципа за зачитане на човешкото достойнство, оставането в центровете за приемане трябва да бъде разглеждано като изключение, което се допуска в очакване на по-добро направление, а не като правило.

4.2.1.8   Освен това се предвиждат и редица гаранции за закрила на кандидата за убежище: подходяща информация за кандидата относно процедурата, която трябва да се спазва, и относно резултата от молбата, възможност за комуникация с Върховния комисариат на ООН за бежанците, подпомагане от страна на устен преводач, индивидуален разговор на кандидата с компетентната комисия, за чиито служители се осигурява обучение и допълнителна квалификация.

4.2.1.9   ЕИСК смята, че би трябвало да се положат допълнителни усилия за обучение на квалифицираните служители на FRONTEX, с цел по-добре:

| — | да се координира оперативното сътрудничество между държавите-членки; |
| --- | --- |

—

да се координира оперативното сътрудничество между държавите-членки;

| — | да се изготвят общи правила в областта на обучението; |
| --- | --- |

—

да се изготвят общи правила в областта на обучението;

| — | да се предоставя на държавите необходимата подкрепа за организиране на операциите по приемане и репатриране, с подкрепата на културни посредници; |
| --- | --- |

—

да се предоставя на държавите необходимата подкрепа за организиране на операциите по приемане и репатриране, с подкрепата на културни посредници;

| — | да се подготвят служителите в областта на хуманитарното право на убежище, разработено от ЕС, включително с оглед на създаването на бъдещата Агенция за убежището. |
| --- | --- |

—

да се подготвят служителите в областта на хуманитарното право на убежище, разработено от ЕС, включително с оглед на създаването на бъдещата Агенция за убежището.

4.2.1.10   Според ЕИСК центровете за приемане би трябвало да бъдат използвани само временно и при изключителни обстоятелства, при пълно спазване на Хартата на основните права. Кандидатите за международна закрила би трябвало да могат да живеят по подходящ начин във всеки един аспект: хуманен, по отношение на услугите на санитарния сектор, на социалните отношения и на възможностите за участие на пазара на труда.

4.2.1.11   Директива 2003/09/ЕО за определяне на минимални стандарти относно приемането на лица, търсещи убежище в държавите-членки предоставя значителна гъвкавост по отношение на достъпа до заетост. ЕИСК смята, че всяко едно ограничение по отношение на труда потъпква човешкото достойнство и подтиква към недеклариран труд, което създава социална несправедливост.

4.2.1.12   Накрая се предвижда възможността за обжалване на решенията с безплатна защита, както на административно, така и на правно равнище. ЕИСК смята, че трябва да се засили безплатната административна и юридическа помощ, като тя стане задължителна, наред с езиковата помощ, на всички етапи, предвидени от процедурите.

5.   Специфични бележки

5.1   Предложените промени са в съответствие с целта за хармонизиране и актуализиране на процедурите, свързани с признаването на статута на бежанец.

5.2   От гледна точка на съдържанието би било полезно да се направи критичен анализ на причините, които доведоха до заличаване от предложението на изричното позоваване на убежището.

5.3   Следователно необходимостта в новия текст да бъде включено правото на убежище би могла да се тълкува като признаване на правото на достъп до територията на държавата, включително с цел възползване от процедурата за получаване на статут на бежанец, докато се изчаква проверката на изискванията за признаване на горепосочения статут, като в този период съществува забрана за експулсиране.

5.4   Освен това позоваването на правото на убежище би могло да даде основание на държавите-членки при вземането на решение да прилагат новата директива, включително и в случаите, които излизат извън рамките на нейното приложно поле (вж. членове 3, 4, 11 и 12 на предложението), при наличието на сериозни хуманитарни причини, които възпрепятстват завръщането в страната на произход, отделно от конкретните случаи на преследване (8).

5.5   ЕИСК подкрепя предложените промени, доколкото те отговарят на горепосочените цели.

5.5.1   Все пак могат да бъдат изтъкнати следните аспекти:

| 5.5.1.1 | съображение (38): за предпочитане би било да се уточни възможността прилагането на директивата да бъде обект на периодични оценки, като се посочи по-конкретен срок; |
| --- | --- |

5.5.1.1

съображение (38): за предпочитане би било да се уточни възможността прилагането на директивата да бъде обект на периодични оценки, като се посочи по-конкретен срок;

| 5.5.1.2 | съображение (41): измененията по същество в сравнение с предходната директива, които задължително трябва да бъдат транспонирани, следва да бъдат конкретизирани по-добре; |
| --- | --- |

5.5.1.2

съображение (41): измененията по същество в сравнение с предходната директива, които задължително трябва да бъдат транспонирани, следва да бъдат конкретизирани по-добре;

| 5.5.1.3 | член 2, буква е): решаващият орган трябва да бъде определен по-стриктно, като се има предвид, че в редица национални правни системи не съществува понятието „квазисъдебен“ орган; |
| --- | --- |

5.5.1.3

член 2, буква е): решаващият орган трябва да бъде определен по-стриктно, като се има предвид, че в редица национални правни системи не съществува понятието „квазисъдебен“ орган;

| 5.5.1.4 | член 3, параграф 3: би трябвало като примери да бъдат посочени евентуалните случаи на прилагане на директивата, когато искането за закрила попада извън обхвата на директивата (припомняме вече споменатото по отношение на новото явление „еко-бежанци“); |
| --- | --- |

5.5.1.4

член 3, параграф 3: би трябвало като примери да бъдат посочени евентуалните случаи на прилагане на директивата, когато искането за закрила попада извън обхвата на директивата (припомняме вече споменатото по отношение на новото явление „еко-бежанци“);

| 5.5.1.5 | член 6: разпоредбата, която предоставя на държавите-членки възможността да изискват молбите да бъдат подавани на определено място, изглежда несъгласувана с последващите разпоредби на член 7 и във всички случаи рестриктивна по отношение на вече заявения и предвиден по-широк достъп до процедурата; |
| --- | --- |

5.5.1.5

член 6: разпоредбата, която предоставя на държавите-членки възможността да изискват молбите да бъдат подавани на определено място, изглежда несъгласувана с последващите разпоредби на член 7 и във всички случаи рестриктивна по отношение на вече заявения и предвиден по-широк достъп до процедурата;

| 5.5.1.6 | член 10, параграф 13 (9): във всички случаи на отрицателно решение трябва да бъдат оповестени на заинтересованото лице (на собствения му език), както и на неговите законни представители, не само мотивите за отхвърлянето на молбата, а и сроковете (разумни и приемливи), методите и процедурите за обжалване и защита; |
| --- | --- |

5.5.1.6

член 10, параграф 13 (9): във всички случаи на отрицателно решение трябва да бъдат оповестени на заинтересованото лице (на собствения му език), както и на неговите законни представители, не само мотивите за отхвърлянето на молбата, а и сроковете (разумни и приемливи), методите и процедурите за обжалване и защита;

| 5.5.1.7 | член 12, параграф 19, буква г) (10): възможността, предоставена на компетентните органи за претърсване на кандидата и вещите, които носи със себе си, би могло да се окаже в противоречие с конституционните гаранции, предвидени в различни разпоредби на държавите-членки; |
| --- | --- |

5.5.1.7

член 12, параграф 19, буква г) (10): възможността, предоставена на компетентните органи за претърсване на кандидата и вещите, които носи със себе си, би могло да се окаже в противоречие с конституционните гаранции, предвидени в различни разпоредби на държавите-членки;

| 5.5.1.8 | член 34, параграф 1, буква в): сериозните основания, приведени от кандидата, за да покаже, че трета страна, определена като сигурна страна на произход, в действителност е несигурна, би трябвало по възможност да бъдат конкретизирани по-добре; въпреки че ЕИСК смята, че понякога е трудно да се даде общопризнато определение за сигурна трета страна; |
| --- | --- |

5.5.1.8

член 34, параграф 1, буква в): сериозните основания, приведени от кандидата, за да покаже, че трета страна, определена като сигурна страна на произход, в действителност е несигурна, би трябвало по възможност да бъдат конкретизирани по-добре; въпреки че ЕИСК смята, че понякога е трудно да се даде общопризнато определение за сигурна трета страна;

| 5.5.1.9 | освен това теми за размисъл по този въпрос биха могли да бъдат почерпени от решението на Съда на Европейския съюз C-133/06 от 6 май 2008 г., с което се анулират член 29, параграф 1 и 2 и член 36, параграф 3 от Директива 2005/85/ЕО за процедурите. |
| --- | --- |

5.5.1.9

освен това теми за размисъл по този въпрос биха могли да бъдат почерпени от решението на Съда на Европейския съюз C-133/06 от 6 май 2008 г., с което се анулират член 29, параграф 1 и 2 и член 36, параграф 3 от Директива 2005/85/ЕО за процедурите.

Брюксел, 28 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  COM(2007) 301 окончателен.

1

(2)  COM(2008) 360 окончателен.

2

(3)  Имунитетът освен това е закрилял бежанеца, който не можело да бъде арестуван в определени храмове, считани за неприкосновени, което обяснява и етимологията на думата „убежище“.

3

(4)  Впрочем правото на гражданство е обобщено в едикта на Каракала от 212 г., който премахва всички разлики в третирането на cives romani (римските граждани) и останалите жители на империята.

4

(5)  Конвенцията, подписана в Рим на 4 ноември 1950 г., и съответните допълнителни протоколи са ратифицирани и имат изпълнителна сила не само в държавите-членки на ЕС, но и в редица трети страни в Европа, което придава на съответните разпоредби по-широк задължителен характер в контекста на международното право и на националните законодателства.

5

(6)  Липсата на справедливост в рамките на процедурите, възприети от отделните държави-членки, изглежда произтича по-специално от прекалената свобода за вземане на решения, предоставена от директивата за процедурите от 2005 г.

6

(7)  Следователно би трябвало да се разшири критерият за сигурност като първостепенна ценност за хората. Еко-бежанците са всъщност жертва на разрушаване на околната среда и на свързаните с това социални дисбаланси, като например постепенното опустиняване на цели субсахарски географски области в резултат на нови форми на агресивна спекула.

7

(8)  В случаите когато бежанците напускат собствената си страна не заради индивидуална дискриминация, на която са били подложени, а заради сериозни събития (гражданска война, всеобщо насилие, външна агресия, природни катастрофи, еко-бежанци и др.) като цяло не се предвижда възможността за получаване на статут на бежанец. Въпреки това разпоредбите за имиграцията позволяват да се отговори на хуманитарни катастрофи, предизвикани от извънредни обстоятелства, като се предвиждат мерки за временна закрила, за да могат засегнатите хора да бъдат приети своевременно и по подходящ начин.

8

(9)  В английската езикова версия на текста съответства на член 10, параграф 2.

9

(10)  В английската езикова версия на текста съответства на член 12, параграф 2, буква d).

10

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/90 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/90

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно лицата, управляващи фондове за алтернативни инвестиции, и за изменение на Директива 2004/39/ЕО и Директива 2009/.../ЕО“

COM(2009) 207 окончателен — 2009/0064 (COD)

2011/C 18/16

Главен докладчик: г-н Angelo GRASSO

На 3 юни 2009 г. Съветът реши, в съответствие с член 47, параграф 2 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно лицата, управляващи фондове за алтернативни инвестиции, и за изменение на Директива 2004/39/ЕО и Директива 2009/.../ЕО“

COM(2009) 207 окончателен - 2009/0064 (COD).

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 1 февруари 2010 г. На 16 февруари 2010 г. Бюрото на Европейския икономически и социален комитет прикани специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“ да преразгледа своето становище.

На 462-ата си пленарна сесия (заседание от 29 април 2010 г. ) Европейският икономически и социален комитет реши, в съответствие с член 20 и член 57, параграф 1 от Правилника за дейността си, да определи г-н GRASSO за главен докладчик и прие настоящото становище със 136 гласа „за“, 2 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) одобрява предложението за директива. Макар някои видове фондове за алтернативни инвестиции да са допринесли със сигурност за повишаване на ливъриджа и риска във финансовата система, не е този секторът, който породи основните рискове за стабилността и издръжливостта на финансовата система по време на кризата, последвала сътресенията, които белязаха пазара на рисковите ипотечни кредити. Неотдавна тази гледна точка беше подкрепена от Агенцията по финансови услуги на Обединеното кралство (FSA) в нейния доклад от февруари 2010 г., озаглавен „Assessing the possible sources of systemic risk for hedge funds“ („Оценка на възможните източници на системен риск, свързани с хедж фондовете“), в който се твърди, че „основните хедж фондове не представляват дестабилизиращ кредитен риск, свързан с фалит на партньора.“ ЕИСК отбелязва дебата, предизвикан от предложението, и по-специално предложенията на Съвета на Европейския съюз и на Европейския парламент (докладчик: г-н Gauzès). От своя страна ЕИСК отправя редица забележки и препоръки с цел да бъдат коригирани някои решения и насоки, включени в предложението, които, без да донесат значителна полза за защитата на инвеститорите и целостта на пазара, биха могли да окажат отрицателно въздействие не само върху сектора на фондовете за алтернативни инвестиции, но и върху икономическата система като цяло. ЕИСК приема за отправна точка на своите наблюдения становище (1) относно фондовете за дялово участие и хедж фондовете, прието през 2009 г., в което се казва, че в икономическия контекст на европейската пазарна икономика те се отразяват в по-значителна степен на заетостта и на социалната сфера, отколкото на икономиката и финансите.

1.2   Кризата в Гърция насочи вниманието към въпроса за държавния дълг. ЕИСК отбелязва различните мнения за възможната роля на хедж фондовете за изострянето на кризата. ЕИСК смята, че този въпрос изисква спешно и задълбочено разглеждане.

1.3   С директивата се въвежда хармонизирана правна рамка за сектора на фондовете за алтернативни инвестиции, включително във връзка с изискването за адекватен мониторинг на макроикономическите рискове за европейския финансов сектор. Също така директивата съдържа конкретни разпоредби, за които ЕИСК счита, че трудно могат да се пригодят по ефикасен начин към голямото разнообразие от продукти, произвеждани от този сектор. Поради това ЕИСК препоръчва да се възприеме по-функционален подход, за да се отчете голямото разнообразие от продукти, обединени под наименованието „фондове за алтернативни инвестиции“.

1.4   ЕИСК смята, че е от основно значение незабавно да започне дебат с властите в основните страни извън ЕС, за да се насърчи въвеждането на общи международни стандарти в областта на банковия надзор на фондовете за алтернативни инвестиции, подобни на тези, които Базелският комитет въведе в банковия сектор. В противен случай разпоредбите биха могли лесно да бъдат заобиколени, като се прехвърлят определени активи извън юрисдикцията на европейското право. Това би се отразило върху конкурентоспособността на важни сектори от европейската финансова сфера, и би довело до отрицателни последствия както по отношение на заетостта, така и по отношение на благосъстоянието и доходите. Създаването на бъдещия Европейски орган за ценни книжа и пазари ще може да улесни прилагането на разпоредбите, по-специално в международен план.

1.5   Наред с останалото, директивата въвежда възможността за определяне на ограничения за дълговото финансиране на фондове. ЕИСК не е против това предложение, но отправя искане да бъде ясно посочено въз основа на какви критерии ще могат да бъдат въвеждани подобни ограничения за различните видове продукти и какви мерки ще бъдат взети за ограничаване на тяхното проциклично въздействие.

1.6   ЕИСК счита, че за да се гарантира прозрачността на пазара и защитата на инвеститорите, всички дружества би трябвало да бъдат задължени да регистрират и да предават ключова информация. Тя трябва да бъде разграничавана според продуктите и праговете. Въпреки това ЕИСК смята, че във връзка с този въпрос е необходим по-задълбочен емпиричен анализ от този, който Комисията вече е извършила.

1.7   По отношение на задълженията за информиране, наложени на дружествата, които управляват
  фондове за дялово участие
  , ЕИСК оценява желанието за увеличаване на прозрачността, най-вече ако целта е да бъдат защитени заинтересованите страни като дребните акционери и работниците. Комитетът счита също, че тези правила не би следвало да поставят фондовете за дялово участие в неблагоприятно положение, облагодетелствайки по този начин други инвестиционни организации, собственост на частни или институционални инвеститори. Накрая в предложението за директива е предвидено освобождаване от тези задължения за фондовете, които инвестират само в МСП. ЕИСК подчертава обаче, че защитата на инвеститорите и на целостта на пазара са принципи, неподлежащи на обсъждане, които трябва да се прилагат по отношение на всички дружества, управляващи фондове за алтернативни инвестиции.

2.   Въведение

2.1   Терминът „фондове за алтернативни инвестиции“ се отнася за всички фондове, които не влизат в приложното поле на Директивата относно предприятията за колективно инвестиране в прехвърлими ценни книжа (ПКИПЦК) - това са например хедж фондовете, фондовете за дялово участие, фондовете за рисков капитал, фондовете за недвижими имоти, инфраструктурните и стоковите фондове, обхващащи също и сектора, който според използваната в доклада „De Larosière“ терминология се определя като „паралелна банкова система“.

2.2   През 2009 г. ЕИСК изготви становище относно хедж фондовете и фондовете за дялово участие. В това становище не се разглежда Директивата относно МФАИ. То беше насочено само към въздействието на тези фондове върху заетостта и социалните въпроси. Отбелязваме, че предложението за директива относно МФАИ предизвика голяма дискусия, отнасяща се най-вече до заетостта и социалните въпроси. ЕИСК счита, че съдържащите се в това становище заключения и препоръки са важна отправна точка за обсъждането на разглежданата директива.

2.3   Както беше подчертано и в доклада „De Larosière“, за финансовата криза допринесоха излишъкът на ликвидност и значителният дисбаланс на финансовите и стоковите пазари, както и други макроикономически фактори. Прекалената ликвидност доведе до пренебрегване на риска, характерен за самата ликвидност - в процеса на контрол и управление на рисковете, на този риск се обръщаше по-малко внимание, отколкото на кредитния и на пазарния риск, както от страна на операторите, така и в нормативната уредба за финансов надзор.

2.4   Днес не можем да си позволим да се преструваме, че нищо не се е случило, и да не извлечем поука от грешка, за която световната икономика заплати висока цена и която можеше наистина да се окаже фатална. Ликвидността изисква финансовите пазари и системи да имат възможно най-висока степен на прозрачност.

2.5   Директивата следва да предостави възможност за действителна крачка напред към постигане на прозрачност в сектора на фондовете за алтернативни инвестиции, който определено не успя да покаже, че притежава подобно качество.

2.6   ЕИСК счита, че това е необходимо не поради грешки, недостатъци или рискове, които могат да се припишат на сектора, а просто поради жизненоважната необходимост темата за прозрачността и ликвидността да се превърне в основен приоритет.

2.7   Предложенията за европейски финансов надзор на макро и микроравнище, които се обсъждат понастоящем в рамките на ЕС, са абсолютно необходими, за да се гарантира оцеляването на единния пазар (2).

2.8   Президентът Обама започна процес на радикална промяна и обновяване на системата за регулиране и надзор в САЩ. Все още е твърде рано да се дава оценка на резултатите, до които ще доведат инициативите на САЩ.

2.9   В рамките на тази инициатива ЕС следва да положи усилия, с цел на международно равнище да бъдат предприети незабавни мерки за насърчаване на прозрачността и целостта на пазара. ЕИСК обаче подчертава, че регулирането само по себе си не може да гарантира решаването на проблеми, които зависят и от неблагоразумното поведение на професионалните инвеститори.

2.10   ЕИСК подкрепя шестте принципа на високо равнище за управление на хедж фондовете, предложени от Международната организация за комисиите по ценни книжа (International Organisation of Security Commissions - IOSCO) през юни 2009 г. На 25 февруари 2010 г. IOSCO публикува изискванията към данните за системен риск за хедж фондовете, които се отнасят до 11 категории данни. ЕИСК препоръчва на Комисията да се базира на тези принципи и да ги приложи в предложението за директива относно регламентирането на МФАИ.

2.11   IOSCO вече е извършила анализ на рисковете за финансовата система, произтичащи от фондовете за дялово участие, но все още не са направени конкретни предложения за регламентиране. ЕИСК приканва Комисията да адаптира принципите на IOSCO за хедж фондовете към профила на фондовете за дялово участие.

3.   Предложението за директива

3.1   Целта на предложението за директива е да се въведе регулация за лицата, управляващи фондове, а не за продуктите. Отказът от мерки, насочени пряко към продуктите, е мотивиран от факта, че фондовете за алтернативни инвестиции могат да бъдат определени на принципа на изключването, тъй като не са хармонизирани от Директивата относно ПКИПЦК, и поради това Комисията смята, че всяка мярка, насочена към пряко регулиране на продуктите, бързо би загубила своята актуалност и приложимост.

3.2   Въпреки това голяма част от аспектите на регулацията за лицата, управляващи фондове, се отразява силно и на оперативността и характеристиките на самите фондове.

3.3   Предложението за директива има две основни цели:

| — | да се даде възможност за осъществяване на по-ефикасен микрофинансов и макрофинансов надзор, което изисква задълбочено разбиране на динамиката в сектора не само на национално равнище; |
| --- | --- |

—

да се даде възможност за осъществяване на по-ефикасен микрофинансов и макрофинансов надзор, което изисква задълбочено разбиране на динамиката в сектора не само на национално равнище;

| — | да се насърчи интеграцията на пазара и развитието на единния пазар, като се даде възможност на лицата, управляващи фондовете, да използват нещо подобно на европейски паспорт за своите продукти, което би имало очевидно положително въздействие чрез осъществяването на икономии от мащаба и чрез възможността за избор, предоставена на инвеститорите. |
| --- | --- |

—

да се насърчи интеграцията на пазара и развитието на единния пазар, като се даде възможност на лицата, управляващи фондовете, да използват нещо подобно на европейски паспорт за своите продукти, което би имало очевидно положително въздействие чрез осъществяването на икономии от мащаба и чрез възможността за избор, предоставена на инвеститорите.

3.4   Тези основни цели биха могли да бъдат постигнати посредством структурирана поредица от конкретни мерки, въз основа на които се определят следните характеристики на предложението:

3.4.1   всички лица, управляващи фондове за алтернативни инвестиции, чиито активи надхвърлят определени прагове, подлежат на процедура по издаване на разрешение за упражняване на дейност. Предвижда се освобождаване от разпоредбите на директивата за лица, управляващи фондове с обща стойност на активите под 100 милиона евро. Прагът достига 500 милиона, в случай че лицата, управляващи фондовете, не използват финансов ливъридж, а инвеститорите не разполагат с право на обратно изкупуване за срок от 5 години след датата на учредяване на фонда.

3.4.1.1   Разрешението се издава от компетентните органи на държавата-членка на произход. Разрешението се издава, ако са налице ясно определени изисквания по отношение на организацията и прозрачността.

3.4.1.2   Лицата, управляващи фондовете, трябва да са установени на територията на ЕС. Дейностите, свързани с администрирането на фондовете, могат да бъдат делегирани на чуждестранни субекти. Функцията на депозитар може да се извършва само от кредитни институции, установени в ЕС. Изрично се забранява пределегирането на вече делегирани функции, освен за депозитарите, като в този случай се прилагат строги условия.

3.4.1.3   Директивата възлага на Комисията задачата да въведе ограничения за използването на финансов ливъридж, с цел да се гарантира стабилността и целостта на финансовата система.

3.4.2   Спазването на изискванията на директивата би дало възможност на лицата, управляващи фондовете, да предлагат свободно своите продукти на професионални инвеститори (съгласно определението, дадено в Директивата за пазарите на финансови инструменти - MIFID) във всички държави-членки. Лицата, управляващи фондовете, могат също да разпределят фондове, установени в трети страни, но за тях се прилагат редица условия с цел предотвратяване на създаването на допълнителен риск на пазарите или на нарушения в системите за данъчно облагане.

4.   Оценка на ЕИСК

4.1   ЕИСК вече прие становище относно препоръките на групата „De Larosière“
   (3) и изразява пълно съгласие относно необходимостта от въвеждане на наднационален надзор, което обаче изисква прилагането на съгласувана в достатъчна степен правна рамка. При положение че създаването на новите европейски надзорни органи не прекратява правомощията на националните надзорни органи, е важно европейските надзорни органи да изготвят общи правила за самия надзор. По-доброто познаване на фондовете за алтернативни инвестиции и прозрачността в този сектор могат да имат важно значение за подобряване на целостта на пазара, защитата на инвеститорите и създаването на ефикасен макрофинансов надзор. Директивата може да предостави възможност за постигане на тази важна цел, стига да не се допуска налагането на безполезни и тежки ограничения. Ето защо Комитетът препоръчва да се разглеждат с особена предпазливост и внимание разпоредбите, които надхвърлят минималните изисквания за оповестяване, необходими за осъществяването на микрофинансов надзор.

4.2   ЕИСК счита, че съществува спешна необходимост от изготвяне на правна рамка, която да благоприятства повишаването на качеството на управленските критерии за лицата, управляващи фондове за алтернативни инвестиции. Това условие е по-важно от множество други конкретни разпоредби, които в крайна сметка увеличават обществените разходи, като не винаги постигат целта, свързана с увеличаването на гаранциите за пазара, както беше изрично подчертано в първата препоръка на доклада на групата „De Larosière“.

4.3   ЕИСК припомня и други два въпроса от горепосочения доклад, в който се споменава преразглеждането на второто рамково споразумение от Базел и се подчертава фактът, че от финансовата криза бяха извлечени две важни поуки:

| — | кризата показа, че икономическата и финансова система следва да разполага с по-голям собствен капитал; |
| --- | --- |

—

кризата показа, че икономическата и финансова система следва да разполага с по-голям собствен капитал;

| — | кризата изведе на преден план силното проциклично въздействие на действащата правна рамка, която, вместо да намали, увеличи колебанията на пазара. |
| --- | --- |

—

кризата изведе на преден план силното проциклично въздействие на действащата правна рамка, която, вместо да намали, увеличи колебанията на пазара.

4.3.1   Предложението за въвеждане на ограничения за дълговото финансиране и финансовия ливъридж (т.нар. „leverage cap“) на фондовете е насочено към желаното увеличение на собствения капитал. Действително опасенията, свързани с рисковете, на които се излага финансовата система при прекомерен ливъридж, са основателни. При разглеждането на въпроса за прекомерното задлъжняване обаче следва да се отчитат и други характеристики на фондовете, като например размерите. ЕИСК би желал да се извърши оценка на възможността за установяване на определено равнище на максималния размер на ливъридж.

4.3.2   За да се контролира системният риск, би трябвало да се има предвид, че най-големите банки често са основни брокери и следователно кредитори на хедж фондовете. Контролът над тези основни брокери е толкова важен, колкото и контрола над заемателите на средства. При определянето на преразглеждането на директивите относно капиталовите изисквания към банките, съответните органи би трябвало да гарантират, че тези заеми са покрити от подходящи активи.

4.3.3   Накрая следва да бъде отчетен фактът, че leverage cap може да има проциклично въздействие. Всъщност е вероятно подобен leverage cap да бъде надхвърлен при намаляване на стойността на инвестициите, вследствие на което, за да бъде спазено ограничението, може да се наложи лицата, управляващи фондовете, да продадат своите активи, като по този начин тяхната пазарна цена се понижава допълнително. В становището относно доклада „De Larosière“ ЕИСК вече разгледа въпроса за процикличността на правната рамка. Макар да признава, че може би е трудно да се определи кога ограниченията следва да станат по-леки и кога по-строги, Комитетът счита, че въвеждането на определена гъвкавост по отношение на някои ограничения може да намали процикличността на разпоредбите.

4.4   ЕИСК изразява учудване във връзка с минималните прагове, под които дружествата биха били изключени от приложното поле на разпоредбите на директивата.По принцип ЕИСК счита, че всички дружества трябва да бъдат задължени да регистрират, а след това и да предават основната информация, нужна за гарантиране на минималните необходими условия за действителна прозрачност на пазара с цел защита на инвеститорите.

4.4.1   За да се гарантира прозрачност и защита на инвеститорите, следва да се изисква по-подробна информация, по възможност диференцирана в зависимост от продуктите и праговете. По този въпрос обаче ЕИСК счита, че за да се намери подходящ критерий за определянето на тези прагове, е необходим по-задълбочен емпиричен анализ от този, който Комисията е извършила досега.

4.4.2   ЕИСК счита, че публикуваните неотдавна изисквания на IOSCO към данните за системен риск за хедж фондовете (които могат да бъдат адаптирани към други ФАИ) представляват напредък. Посочени са 11 категории данни – от информация за управлението и консултантите, която следва да се изисква за всички фондове, до информация относно заемите, рисковете и зависимостта от партньорите, която би била много необходима на големите фондове, използващи финансов ливъридж. Тези насоки имат международна подкрепа, произтичат от инициативите на Г20 и Съвета за финансова стабилност (FSB) и ще влязат в сила през септември 2010 г.

4.5   Изложените дотук основания са свързани с констатацията, че секторът на фондовете за алтернативни инвестиции е твърде диференциран, за да бъде наложена една напълно уеднаквена правна рамка за всички разнообразни продукти, които спадат към него. По-конкретно, дружествата за алтернативни инвестиции са специализирани в отделни области (например фондове за недвижими имоти, хедж фондове, фондове за дялово участие). Предложението за директива отделя специално внимание само на фондовете, които използват финансовия ливъридж, и на фондовете за дялово участие. Както беше посочено в становището на ЕИСК по собствена инициатива относно въздействието на фондовете върху индустриалните промени (докладчик: г-н MORGAN), разнообразието на фондовете за алтернативни инвестиции изисква по-диференциран подход.

4.6   ЕИСК би желал инициативата на комисар Barnier за създаване на единен европейски паспорт, отнасящ се и за лицата, управляващи фондове, и фондовете, които не са установени в ЕС, да постави началото на намирането на общоприети международни решения.

4.6.1   ЕИСК изразява съгласие относно предложената възможност фондовете, установени извън ЕС, да бъдат третирани наравно с останалите. ЕИСК би желал Комисията да гарантира, че стандартите за качество и прозрачност, прилагани от лицата, управляващи фондове, които не са установени в ЕС, и от самите фондове, са наистина еквивалентни на стандартите на Общността.

4.6.2   Тъй като предложението за директива трябва да даде възможност за увеличаване на гаранциите, включително на тези, предлагани от фондовете извън ЕС, без обаче това да води до поставянето на тези фондове в неблагоприятно положение и на практика до изключването им от единния пазар, ЕИСК препоръчва още отсега да се внесе по-голяма яснота за това какви ще бъдат изискванията към тези фондове, за да могат те да бъдат свободно предлагани на единния пазар.

4.7   ЕИСК счита, че ако приемането на директивата не е съпроводено от подобни мерки в основните страни извън ЕС, разпоредбите биха могли лесно да бъдат заобиколени, като се прехвърлят определени активи извън юрисдикцията на европейското право. Това би се отразило върху конкурентоспособността на важни сектори от европейската финансова сфера и би довело до отрицателни последствия както по отношение на заетостта, така и по отношение на благосъстоянието и доходите.

4.8   ЕИСК поставя въпроса за това каква е причината за въвеждане на изискването депозитарят да бъде кредитна институция. Наличието на независим депозитар е важен вид гаранция за недопускане на измамни или вредни за инвеститорите действия. Необходимостта от въвеждане на по-строги норми в това отношение е безспорна. Въпреки това ЕИСК призовава да се изясни защо се предвижда функцията по попечителство над средствата да бъде поверена единствено на кредитните институции, предвид факта, че Директивата MIFID разрешава и други видове посредници да упражняват попечителство над активите на клиентите.

4.9   Фондовете за алтернативни инвестиции включват и т. нар. „фондове за дялово участие“, които инвестират в капиталови дялове на дружества, които не са котирани.

4.9.1   Фондовете за дялово участие са важен източник на рисков капитал за новосъздадените и новаторските предприятия, а така също и за предприятия, които преминават през процес на разширяване или преструктуриране. ЕИСК вече разгледа (4) въпроса за въздействието, което фондовете за дялово участие могат да окажат върху икономическата система и върху индустриалните промени.

4.9.2   Редица членове от предложението за директива (глава V, раздел 2) се отнасят конкретно до фондовете, придобиващи контрол върху дружества, които не са котирани (по-специално, фондовете, които придобиват поне 30 % от правата на глас).

4.9.3   Информацията, която се изисква, е доста подробна и в много отношения е изрично приравнена към информацията, изисквана при предложения за сливане на котирани дружества. Също така е необходимо да се изготви кодекс за дружествено управление, подобен на този, който се изисква за котираните дружества. Всички тези данни трябва да бъдат предоставени на дружеството, на съответните акционери, на представителите на работниците или на самите работници.

4.9.4   ЕИСК приветства обхвата и задълбочеността на предвидените задължения в областта на управлението, оповестяването и комуникацията, особено когато са предназначени за защита на заинтересованите страни като дребните акционери и работниците. Комитетът счита също, че тези правила не би следвало да поставят фондовете за дялово участие в неблагоприятно положение, облагодетелствайки по този начин други инвестиционни организации, собственост на други частни или институционални инвеститори.

4.9.5   ЕИСК призовава тези правила да се прилагат при наличие най-малко на 25 % от правата на глас и кодексът за корпоративно управление да се придържа изрично към действащите колективни трудови договори. Трябва да бъдат посочени потенциалните последствия за служителите, а информацията трябва да се предава точно и без забавяне. Неспазването на изискванията към информацията и консултациите ще доведе до това, че нито едно решение на МФАИ и/или целевото предприятие няма да има правна сила.

4.9.6   ЕИСК предлага с директивата да се въведат минимални коефициенти за платежоспособност и ликвидност за целевите предприятия. Изплащането на дивиденти трябва да става един път годишно и не бива да надхвърля приходите. Целевите компании, които не са покрили минималните коефициенти, не бива да изплащат дивиденти.

4.10   От гореспоменатите изисквания за оповестяване са изключени придобиванията на МСП. ЕИСК възразява срещу този параграф от директивата, тъй като защитата на инвеститорите и целостта на пазара са принципи, по които не може да се преговаря и които трябва да се прилагат от всички предприятия, управляващи фондове за алтернативни инвестиции.

Брюксел, 29 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ C 128, 18.05.2010 г., стр. 56.

1

(2)  Становище относно „Пруденциален надзор на макро и микроравнище“.

2

(3)  ОВ C 318, 23.12.2009 г., стр. 57.

3

(4)  ОВ C 128, 18.05.2010 г., стр. 56.

4

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/95 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/95

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „25-и годишен доклад на Комисията относно мониторинг на прилагането на правото на Общността (2007 г.)“

COM(2008) 777 окончателен

2011/C 18/17

Докладчик: г-н Christoph LECHNER

На 18 ноември 2008 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„25-и годишен доклад на Комисията относно мониторинг на прилагането на правото на Общността (2007 г.)“

COM(2008) 777 окончателен.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 2 март 2010 г.

На 462-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 29 април 2010 г.), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 120 гласа „за“ и 4 гласа „против“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Някои държави-членки все още изпитват затруднения да разработват правила за прилагането на разпоредбите на директивите. При прилагането на последните съществуват разнообразни възможности за факултативни разпоредби, които предоставят на държавите-членки относително голяма свобода при избора на националните мерки за прилагане, включително разпоредителни и безусловни разпоредби. При това трябва да се намери уравновесено съотношение между безрезервното възприемане и твърде свободното транспониране на разпоредбите.

1.2   Комитетът подкрепя приоритетите на Комисията за:

| — | справяне с широко разпространения проблем за късно транспониране на директиви; |
| --- | --- |

—

справяне с широко разпространения проблем за късно транспониране на директиви;

| — | засилване на превантивните мерки, включително постоянната необходимост да се доразвива анализът на проблемите на прилагането и съответствието при изготвянето на оценките за въздействие; |
| --- | --- |

—

засилване на превантивните мерки, включително постоянната необходимост да се доразвива анализът на проблемите на прилагането и съответствието при изготвянето на оценките за въздействие;

| — | по-добро предоставяне на информация и подобрено разрешаване на проблемите на гражданите и предприятията в неформална обстановка, както и |
| --- | --- |

—

по-добро предоставяне на информация и подобрено разрешаване на проблемите на гражданите и предприятията в неформална обстановка, както и

| — | подреждане на най-важните случаи по приоритет и работа в тясно сътрудничество с държавите-членки за по-бързото отстраняване на нарушения. |
| --- | --- |

—

подреждане на най-важните случаи по приоритет и работа в тясно сътрудничество с държавите-членки за по-бързото отстраняване на нарушения.

1.3   Комитетът приветства уверенията на Комисията, че отново ще се отдава приоритетно внимание на проблемите, които оказват широко въздействие върху основните права и върху свободното движение и че с приоритет ще се разглеждат нарушения, при които гражданите са значително или често изложени на риск от пряка вреда или от сериозно влошаване на качеството им на живот.

1.4   Комитетът препоръчва по-инициативен подход, включително:

| — | изработване на общностно равнище на правни разпоредби, които са по-лесни за прилагане; |
| --- | --- |

—

изработване на общностно равнище на правни разпоредби, които са по-лесни за прилагане;

| — | изготвяне от самото начало на прецизна и постоянно актуализирана таблица на съответствието; |
| --- | --- |

—

изготвяне от самото начало на прецизна и постоянно актуализирана таблица на съответствието;

| — | допускането на транспониране, осъществявано чрез целенасочено позоваване на разпоредителните и безусловните разпоредби на директивата. |
| --- | --- |

—

допускането на транспониране, осъществявано чрез целенасочено позоваване на разпоредителните и безусловните разпоредби на директивата.

1.5   Комитетът обръща обаче внимание и върху онези области, в които планирането, изготвянето и транспонирането на правни разпоредби би следвало да се извършва въз основа на проактивния подход; в този контекст ЕИСК признава, че разпоредбите и правилата не винаги са единственият, а още по-малко най-добрият начин за постигане на желаните цели.

1.6   Комитетът е на мнение, че Комисията би трябвало да подобри управлението на процедурите при нарушения, особено що се отнася до начина, по който тя прилага ускорената процедура в случай на закъснение при транспонирането.

1.7   Комитетът смята, че други механизми за решаване на проблеми като SOLVIT, Информационната система за вътрешния пазар, препоръчваната система за обмен на информация при командироването на работници и EU PILOT представляват добра възможност да се намали работната натовареност на Комисията, когато се занимава с процедури при нарушение.

1.8   Комитетът смята, че е необходимо да се подобри начинът, по който чрез „Портал Европа“ на гражданското общество и на обществеността се предоставя информация за различните производства по жалби, като се зачита изключението, основаващо се на защита на обществения интерес, както това е определено в съдебната практика.

1.8.1   Комитетът предлага освен това да се разшири още повече предлагането на информация на съответния уебсайт, а решенията на Комисията, приети във връзка с нарушения, да се публикуват на него от регистрирането на жалбата до приключването на процедурата за нарушение.

1.9   Освен това би трябвало да се проучи възможността за общоевропейски механизми за колективно обезщетение с оглед допълване на инициативите, които в момента се подготвят в областта на законодателството за защита на потребителите и конкуренцията.

1.10   ЕИСК предлага в бъдеще Комисията редовно да кани Комитета да изготвя становище относно годишния доклад, за да представя мнението на организираното гражданско общество и по този начин да подкрепя прилагането на правото в ЕС.

2.   Доклад на Комисията
   (1)

2.1   Като пазителка на Договорите Комисията следи за спазването на правото на Европейския съюз и проверява дали държавите-членки спазват правилата на Договорите и вторичното законодателство. Правилата на Договора, както и 10 000 регламента и над 1 700 директиви, които са в сила за 27 държави-членки, представляват значителна по обем законодателна рамка. Поради това е неизбежно при прилагането на правото да няма многобройни и разнообразни проблеми и предизвикателства. В определени области правоприлагането е свързано с особени предизвикателства.

2.2   През септември 2007 г. Комисията прие съобщение, озаглавено „Европа на резултатите – прилагане на правото на Общността“ (2), в което оповести, че „в своя годишен доклад (...) ще постави по-голям акцент върху стратегическите въпроси, оценката на прилагането на законодателството в различните сектори, приоритетите и програмирането на бъдещата работа, включително преглед на областите на правоприлагане, които често са нарушавани“, за да „подпомогне стратегическия междуинституционален диалог, целящ да определи в каква степен правото на Общността постига своите цели, да посочи срещаните проблеми и евентуалните решения“.

2.3   В този доклад се посочва кои и в кои области са предизвикателствата при прилагането на правото, а именно: 1) превенция, 2) информация и решаване на проблемите на гражданите, и 3) поставяне на приоритети при разглеждането на жалби и нарушения. Освен това се изтъква значението на стабилното партньорство между Комисията и държавите-членки, които си сътрудничат в експертни органи, за да управляват правните инструменти и да разработват изпреварващи подходи за решаване на проблемите.

2.4   Секторен анализ: значителен е обемът на жалбите и нарушенията в областите околна среда, единен пазар, данъчно облагане и митнически съюз, енергетика, транспорт и заетост, социални дейности и равни възможности, здравеопазване и защита на потребителите, както и правосъдие, свобода и сигурност. В някои други сектори като селско стопанство, образование и култура почти няма закъснения при транспонирането на директивите (3).

2.4.1   Поради закъснение при въвеждането на директиви през 2007 г. са повдигнати нови искове за нарушения в следните области:

| — | вътрешен пазар и услуги – 206; |
| --- | --- |

—

вътрешен пазар и услуги – 206;

| — | достижения на правото за свободното движение на стоки – 227; |
| --- | --- |

—

достижения на правото за свободното движение на стоки – 227;

| — | здравеопазване и защита на потребителите – над 330; |
| --- | --- |

—

здравеопазване и защита на потребителите – над 330;

| — | законодателство на Общността в областта на опазването на околната среда – 125. |
| --- | --- |

—

законодателство на Общността в областта на опазването на околната среда – 125.

2.5   Следните специфични примери илюстрират различната степен на трудност на проблемите, срещани при транспонирането на директивите, както и на последиците за гражданите.

Обществени поръчки:

| — | През 2007 г. са разгледани 344 случая на нарушения в областта на обществените поръчки. От тях 142 (41 %) са решени; само 12 (около 3,5 %) са препратени към съда. В близо 200 от тези 344 случая действително се е касаело за нарушения, 25 % от тях са били случаи от приоритетно значение. |
| --- | --- |

—

През 2007 г. са разгледани 344 случая на нарушения в областта на обществените поръчки. От тях 142 (41 %) са решени; само 12 (около 3,5 %) са препратени към съда. В близо 200 от тези 344 случая действително се е касаело за нарушения, 25 % от тях са били случаи от приоритетно значение.

| — | Що се отнася до транспонирането на директивите относно процедурите за възлагане на обществени поръчки (4), през 2007 г. бяха приключени производствата за нарушение, открити срещу седем от десетте държави-членки, които не бяха уведомили в срок за националните мерки за въвеждане. В края на 2007 г. само три държави-членки – Белгия, Люксембург и Португалия – все още не бяха уведомили за своите мерки за въвеждане на директивите. Междувременно Люксембург е единствената държава-членка, срещу която продължава да тече производство за нарушение (5). |
| --- | --- |

—

Що се отнася до транспонирането на директивите относно процедурите за възлагане на обществени поръчки (4), през 2007 г. бяха приключени производствата за нарушение, открити срещу седем от десетте държави-членки, които не бяха уведомили в срок за националните мерки за въвеждане. В края на 2007 г. само три държави-членки – Белгия, Люксембург и Португалия – все още не бяха уведомили за своите мерки за въвеждане на директивите. Междувременно Люксембург е единствената държава-членка, срещу която продължава да тече производство за нарушение (5).

Въпроси, свързани с потребителите:

| — | Срокът за транспонирането на Директивата относно нелоялни търговски практики от страна на търговци към потребители на вътрешния пазар (6) изтече на 12 юни 2007 г. Към тази дата 22 държави-членки не бяха уведомили Комисията за своите национални мерки за въвеждането ѝ. Поради това Комисията им изпрати официално предупредително писмо; в отговор шест държави-членки информираха преди края на 2007 г. за предприетите от тях мерки за транспониране. |
| --- | --- |

—

Срокът за транспонирането на Директивата относно нелоялни търговски практики от страна на търговци към потребители на вътрешния пазар (6) изтече на 12 юни 2007 г. Към тази дата 22 държави-членки не бяха уведомили Комисията за своите национални мерки за въвеждането ѝ. Поради това Комисията им изпрати официално предупредително писмо; в отговор шест държави-членки информираха преди края на 2007 г. за предприетите от тях мерки за транспониране.

| — | През 2007 г. Комисията провери и въвеждането в десетте държави, които се присъединиха към ЕС през май 2004 г., на Директива 93/13/ЕИО относно неравноправните клаузи в потребителските договори. Тя констатира различно големи проблеми при въвеждането в девет от десетте държави-членки и разпрати писма преди започването на производство за нарушение. |
| --- | --- |

—

През 2007 г. Комисията провери и въвеждането в десетте държави, които се присъединиха към ЕС през май 2004 г., на Директива 93/13/ЕИО относно неравноправните клаузи в потребителските договори. Тя констатира различно големи проблеми при въвеждането в девет от десетте държави-членки и разпрати писма преди започването на производство за нарушение.

| — | По отношение на Директивата относно дистанционната търговия с потребителски финансови услуги (7) бяха констатирани редица потенциални проблеми при транспонирането; във връзка с прилагането на тази директива обаче през 2007 г. не се стигна до искове в резултат на жалби на граждани. |
| --- | --- |

—

По отношение на Директивата относно дистанционната търговия с потребителски финансови услуги (7) бяха констатирани редица потенциални проблеми при транспонирането; във връзка с прилагането на тази директива обаче през 2007 г. не се стигна до искове в резултат на жалби на граждани.

2.6   Приложените към доклада работни документи на службите на Комисията съдържат повече подробности за положението в различните области на правото на Общността, както и списъци и статистически данни относно случаите на нарушения (8).

3.   Общи бележки

3.1   В доклада, както и в съдържащите се в приложението – отчасти трудно разбираеми – работни документи, се вижда, че някои държави-членки все още изпитват затруднения да разработват правила за транспонирането на разпоредбите на директивите. На теория транспонирането на директивите може би изглежда просто. На практика обаче се случва понятия от правото на Общността да нямат съответствия в националната правна терминология (9) или пък да не се правят препратки към правото на държавите-членки с цел изясняване на смисъла и значението на понятието от общностното право (10).

3.2   Що се отнася до прилагането, директивите предлагат различни възможности за факултативни разпоредби, които предоставят на държавите-членки относително голяма свобода при избора на националните мерки за транспониране, включително разпоредителни и безусловни разпоредби, например определения, списъци или таблици с вещества, предмети или продукти, които изискват от държавите-членки да предприемат „опростени мерки за транспониране“, за да бъдат в съответствие с разпоредбите на директивата.

3.3   Всички нови разпоредби следва да гарантират правна сигурност, т.е. следва да се направи така, че в националното законодателство да не продължат да съществуват излишни или взаимно противоречащи си твърдения. Поради това е необходимо да се намери уравновесено съотношение между безрезервното възприемане и твърде свободното транспониране на разпоредбите.

3.4   При транспонирането обаче целта не е само понятията от правото на Общността да се интегрират в националното право; става дума и за конкретен процес. Във връзка с това държавите-членки би следвало да ускорят процеса на транспониране още от момента на публикуването на директивата в Официален вестник на Европейския съюз, като натоварените с транспонирането национални институции – които биха могли и би трябвало да разполагат с изградена за целта актуализирана база данни – следва да си сътрудничат с институциите на други държави-членки посредством мрежа, чрез която биха могли да обменят опит и да излагат затрудненията си при транспонирането на дадени разпоредби.

3.5   Комисията посочва необходимостта от:

| — | справяне с широко разпространения проблем за късно транспониране на директиви; |
| --- | --- |

—

справяне с широко разпространения проблем за късно транспониране на директиви;

| — | засилване на превантивните мерки, включително постоянната необходимост да се доразвива анализът на проблемите на прилагането и съответствието при изготвянето на оценките за въздействие; |
| --- | --- |

—

засилване на превантивните мерки, включително постоянната необходимост да се доразвива анализът на проблемите на прилагането и съответствието при изготвянето на оценките за въздействие;

| — | по-добро предоставяне на информация и подобрено разрешаване на проблемите на гражданите и предприятията в неформална обстановка, както и |
| --- | --- |

—

по-добро предоставяне на информация и подобрено разрешаване на проблемите на гражданите и предприятията в неформална обстановка, както и

| — | подреждане на най-важните случаи по приоритет и работа в тясно сътрудничество с държавите-членки за по-бързото отстраняване на нарушения. |
| --- | --- |

—

подреждане на най-важните случаи по приоритет и работа в тясно сътрудничество с държавите-членки за по-бързото отстраняване на нарушения.

3.5.1   Комитетът би приветствал посочената в последната точка приоритетна работа по процедурите при нарушение. Освен това той отбелязва, че това включва политически, а не само чисто технически решения без външна проверка, контрол и прозрачност. В този контекст Комисията би следвало в съответна форма да се консултира с гражданското общество по решения за приоритетното разглеждане на нарушения. Въпреки това Комитетът изразява задоволство, че са взети под внимание някои от неговите предишни препоръки, особено онези за консултации с организации на гражданското общество, социални партньори, експерти и специалисти при подготовката на процеса на транспонирането (11).

3.5.2   Освен това Комитетът приветства уверенията на Комисията, че и в бъдеще ще се отдава приоритетно внимание на проблемите, които оказват широко въздействие върху основните права и свободното движение на хора. ЕИСК приветства и факта, че се отделя приоритетно внимание на нарушения, при които гражданите са значително или често изложени на риск от пряка вреда или от сериозно влошаване на качеството им на живот.

3.6   Комитетът би желал да се възползва от случая да предложи по-инициативен подход: за да се улесни коректното прилагане на правото на Общността, той предлага да се спазват редица правила, включително:

| — | изработване на общностно равнище на правни разпоредби, които са по-лесни за транспониране, тъй като съдържат задължителната за правната сигурност концептуална последователност и относителна стабилност; през 2007 г. националните съдилища на държавите-членки, в съответствие с член 234 от Договора за ЕО, са се обърнали в 265 случая към Съда на ЕО за преюдициално заключение (12); |
| --- | --- |

—

изработване на общностно равнище на правни разпоредби, които са по-лесни за транспониране, тъй като съдържат задължителната за правната сигурност концептуална последователност и относителна стабилност; през 2007 г. националните съдилища на държавите-членки, в съответствие с член 234 от Договора за ЕО, са се обърнали в 265 случая към Съда на ЕО за преюдициално заключение (12);

| — | изготвяне от самото начало на обсъжданията на предложението за директива на прецизна и постоянно актуализирана таблица на съответствието (което вече се прави в много от държавите-членки и би следвало да се разпространи във всички тях); |
| --- | --- |

—

изготвяне от самото начало на обсъжданията на предложението за директива на прецизна и постоянно актуализирана таблица на съответствието (което вече се прави в много от държавите-членки и би следвало да се разпространи във всички тях);

| — | допускане на транспониране, осъществявано чрез целенасочено позоваване на разпоредителните и безусловните разпоредби на директивата, каквито са съдържащите се в приложението към нея таблици. |
| --- | --- |

—

допускане на транспониране, осъществявано чрез целенасочено позоваване на разпоредителните и безусловните разпоредби на директивата, каквито са съдържащите се в приложението към нея таблици.

3.7   Комитетът обръща обаче внимание и върху онези области, в които планирането, изготвянето и транспонирането на правни разпоредби би следвало да се извършва въз основа на проактивния подход (13); в този контекст ЕИСК прави уговорката, че нормите и разпоредбите не са нито единственият, нито винаги най-добрият начин за постигане на желаните резултати; понякога законодателят може да подкрепи значими цели най-добре, като се въздържи от регулиране или, ако това е целесъобразно, като насърчи саморегулирането или съвместното регулиране. В такива случаи основните принципи на субсидиарност, пропорционалност, предпазливост и устойчивост придобиват нова значимост и ново измерение.

4.   Специфични бележки

4.1   През 2007 г. 1 196 нови нарушения бяха свързани с липсващо или закъсняло уведомяване от страна на национални мерки за транспониране на директиви на Общността. 12 месеца е посоченият от Комисията (14) максимален референтен период за сезиране на Съда на ЕС, в рамките на който следва да бъде постановено решение или случаят да бъде приключен, дори и ако това изисква по-подробно проучване. Комитетът е на мнение, че следва да се изискват по-експедитивни действия в случаите, когато не се налага специален анализ или оценка. Комисията би трябвало да подобри управлението на процедурите при нарушения, особено що се отнася до начина, по който тя прилага ускорената процедура в случай на закъснение при въвеждането.

4.1.1   Трябва обаче да се отбележи също така, че при 99,4 % от всички приети директиви (към септември 2009 г.) уведомяването за националните мерки за прилагане вече е направено (15).

4.2   Комитетът подкрепя идеята да се осигурят мрежи и обмен на информация между националните институции, натоварени с транспонирането дотолкова, доколкото тази система не води да допълнително административно натоварване или до по-голяма непрозрачност.

4.3   Комитетът смята, че други механизми за решаване на проблеми като SOLVIT, Информационната система за вътрешния пазар (16), както и препоръчваната от Комисията система за обмен на информация при командироването на работници (17) и EU PILOT представляват добра възможност да се намали работната натовареност на Комисията, когато се занимава с процедури при нарушение, при условие че Комисията продължи да извършва систематични проверки за съответствие на въвежданите разпоредби, взимащи предвид евентуалните рискове при транспонирането.

4.4   Комитетът е съгласен, че съществува „необходимостта от непрекъснато проактивно сътрудничество между Комисията и държавите-членки“, както се подчертава в доклада на Комисията. Това сътрудничество би било още по-ефективно, ако се осъществява на ранен стадий и под формата на обучения за транспониране на правото на Общността. Комисията би могла да допринесе за установяване на потребностите от обучение.

4.5   Комитетът смята, че е необходимо да се подобри начинът, по който на гражданското общество и на обществеността чрез „Портал Европа“ се предоставя информация за различните производства по жалби. Сега за „средностатистическия гражданин“ е предизвикателство да проумее при какви обстоятелства може да подаде жалба до Комисията или е за предпочитане да се използват националните процедури за решаване на спорове или да се сезира националният омбудсман (18).

4.6   Комитетът приветства новия метод на работа на Комисията (EU PILOT), при който исканията за информация и жалбите, постъпващи в Комисията, се препращат направо до съответната държава-членка, когато случаят изисква бързо изясняване на фактическото или правното положение в държавата-членка.

4.7   Би трябвало да се проучи възможността за общоевропейски механизми за колективно обезщетение с оглед допълване на инициативите, които в момента се подготвят в областта на законодателството за защита на потребителите и конкуренцията (19).

4.8   Комисията създаде сайта „Прилагане на правото на ЕС“ (20), на който вече се предлага важна информация за прилагането на общностното право, като се зачита изключението, основаващо се на защита на обществения интерес, както това е определено в съдебната практика.

4.8.1   Защитата на обществения интерес оправдава отказа на достъп до официални уведомителни писма и обосновани становища, изготвени във връзка с процедури при нарушение и отнасящи се до инспекции, разследвания и съдебни производства (21). Важно е обаче да се подчертае, че Комисията не може да се позове само на евентуалното започване на процедура за нарушение, за да обоснове със защита на обществения интерес отказа на достъп до пълната документация, посочена в молба, отправена от гражданин (22).

4.9   Наред с това, тъй като ефикасната политика се основава на ефективна система за информация и комуникация, Комитетът предлага наличната информация да бъде качвана на съответните интернет сайтове, в които да се публикуват решенията на Комисията, приети във връзка с нарушения, от регистрирането на жалбата до приключването на процедурата за нарушение, като винаги се гарантира защитата на обществения интерес в съответствие със съдебната практика.

4.10   По инициатива на Комитета Комисията за първи път се консултира с него във връзка с годишния доклад относно мониторинг на прилагането на правото на Общността. ЕИСК предлага в бъдеще Комисията редовно да кани Комитета да изготвя становище относно годишния доклад, за да представя мнението на организираното гражданско общество и по този начин да подкрепя прилагането на правото в ЕС.

Брюксел, 29 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  СOM(2008) 777 окончателен; ЅЕС(2008) 2855; параграфи 1 и 2.

1

(2)  СOM (2007) 502 окончателен от 5.9.2007 г., становище на ЕИСК по него в ОВ C 204 от 9.8.2008 г., стр. 9.

2

(3)  http://ec.europa.eu/community_law/docs/docs_directives/mne_sector_na_20091124_en.pdf.

3

(4)  OB L 134, 30.4.2004 г., стр. 1, специално българско издание: глава 06 том 08 стр. 3-115, и OB L 134, 30.4.2004 г., стр. 114, специално българско издание: глава 06 том 08 стр. 116–246.

4

специално българско издание: глава 06 том 08 стр. 3-115,

(5)  СОМ(2008) 777 окончателен, ЅЕС(2008) 2854, 18.11.2009, стр. 206.

5

(6)  ОВ L 149, 11.6.2005 г., стр. 22.

6

(7)  ОВ L 271, 9.10.2002 г., стр. 16.

7

(8)  СОМ(2008) 777 окончателен, SEC(2008) 2854 и SEC(2008) 2854.

8

(9)  Решение на Съда на ЕО от 26 юни 2003 г., Комисия срещу Френска република. Дело C-233/00, ECR I-06625.

9

(10)  Решение на Съда на ЕО от 19 септември 2000 г., Великото херцогство Люксембург срещу Linster. Дело C-287/98, ECR I-06917.

10

(11)  ОВ С 24 от 31.1.2006 г., стр. 39 и ОВ С 24 от 31.1.2006 г., стр. 52.

11

(12)  СОМ(2008) 777 окончателен, SEK(2008) 2855 Приложение VI, стр. 1.

12

(13)  ОВ C 175 от 28.7.2009 г., стр. 26.

13

(14)  Междувременно в преразгледаните Насоки на Комисията за оценка на въздействието, както и другаде ЕК внесе подобрения в системата за оценка на въздействието на мерките за изпълнение

14

(http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/impact_en.htm#_guidelines) и планира да приеме политическо становище относно прилагането на член 260 от ДФЕС за налагане на финансови санкции от страна на Съда на ЕС.

(15)  Вж. http://ec.europa.eu/community_law/directives/directives_communication_bg.htm.

15

(16)  Вж. ЕИСК 1694/2009, 5.11.2009 г.„Възползване от предимствата на единния пазар чрез по-добро административно сътрудничество“.

16

(17)  ОВ C 85 от 4.4.2008 г., стр. 1.

17

(18)  Вж. http://ec.europa.eu/community_law/your_rights/your_rights_bg.htm.

18

(19)  ОВ C 128, 18.05.2010 г., стр. 97.

19

(20)  Вж. http://ec.europa.eu/community_law/index_bg.htm.

20

(21)  Решение на Първоинстанционния съд от 5 март 1997 г. WWF UK (World Wide Fund for Nature) срещу Комисия на Европейските общности. Дело T-105/95, параграф 63 и сл.

21

(22)  Решение на Първоинстанционния съд от 11 декември 2001 г. Дело T-191/99, David Petrie и други срещу Комисия на Европейските общности.

22

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/100 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/100

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно прилагането на законодателството на Общността за защита на потребителите“

COM(2009) 330 окончателен

2011/C 18/18

Докладчик: г-н Jorge PEGADO LIZ

На 2 юли 2009 г. Европейската комисия реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно прилагането на законодателството на Общността за защита на потребителите“

COM(2009) 330 окончателен.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 2 март 2010 г.

На 462-рата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 29 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 119 гласа „за“, 10 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | ЕИСК приветства инициативата на Комисията, в която тя за пръв път изразява безпокойство относно прилагането на законодателството на Общността за защита на потребителите. |
| --- | --- |

1.1

ЕИСК приветства инициативата на Комисията, в която тя за пръв път изразява безпокойство относно прилагането на законодателството на Общността за защита на потребителите.

| 1.2 | Комитетът обаче отбелязва, че от чисто юридическа гледна точка прилагането на законодателството на Общността относно правата на потребителите не се различава съществено от прилагането на общностното законодателство като цяло, и в тази връзка припомня различни становища по този въпрос. |
| --- | --- |

1.2

Комитетът обаче отбелязва, че от чисто юридическа гледна точка прилагането на законодателството на Общността относно правата на потребителите не се различава съществено от прилагането на общностното законодателство като цяло, и в тази връзка припомня различни становища по този въпрос.

| 1.3 | Въпреки това Комитетът признава, че от социална гледна точка неблагоприятното положение, в което потребителите като цяло са поставени в потребителските взаимоотношения и поради което те са „слабата страна“ в едни небалансирани по своето естество правни взаимоотношения, е основание да се обърне особено внимание на начина, по който това законодателство се прилага в различните национални правни системи. |
| --- | --- |

1.3

Въпреки това Комитетът признава, че от социална гледна точка неблагоприятното положение, в което потребителите като цяло са поставени в потребителските взаимоотношения и поради което те са „слабата страна“ в едни небалансирани по своето естество правни взаимоотношения, е основание да се обърне особено внимание на начина, по който това законодателство се прилага в различните национални правни системи.

| 1.4 | От икономическа гледна точка ЕИСК констатира също, че чувствителната разлика в прилагането на законодателството в различните държави-членки може да доведе до нарушения на вътрешния пазар и да попречи на доброто функциониране на една здрава и лоялна конкуренция. |
| --- | --- |

1.4

От икономическа гледна точка ЕИСК констатира също, че чувствителната разлика в прилагането на законодателството в различните държави-членки може да доведе до нарушения на вътрешния пазар и да попречи на доброто функциониране на една здрава и лоялна конкуренция.

| 1.5 | Въпреки някои постижения, упоменати и описани в параграфи 2.1, 3.14, 4.2, 4.3, 4.4, 4.5 и 4.6, ЕИСК изразява съжаление във връзка с факта, че Комисията не се възползва от тази възможност да представи информативен и структуриран текст относно конкретното положение, свързано с прилагането на законодателството на Общността за защита на потребителите, да определи точно естеството и основните параметри на въпроса за прилагането на законодателството и да постигне напредък, като предложи списък от ясни и изпълними предложения за подобряване на положението в близко бъдеще. |
| --- | --- |

1.5

Въпреки някои постижения, упоменати и описани в параграфи 2.1, 3.14, 4.2, 4.3, 4.4, 4.5 и 4.6, ЕИСК изразява съжаление във връзка с факта, че Комисията не се възползва от тази възможност да представи информативен и структуриран текст относно конкретното положение, свързано с прилагането на законодателството на Общността за защита на потребителите, да определи точно естеството и основните параметри на въпроса за прилагането на законодателството и да постигне напредък, като предложи списък от ясни и изпълними предложения за подобряване на положението в близко бъдеще.

| 1.6 | ЕИСК с разочарование установява, че Комисията дори не стига до заключението, че съществуват сериозни пропуски в прилагането на законодателството на Общността за защита на потребителите, не ги представя нито количествено, нито качествено, не изброява и не анализира техните причини. |
| --- | --- |

1.6

ЕИСК с разочарование установява, че Комисията дори не стига до заключението, че съществуват сериозни пропуски в прилагането на законодателството на Общността за защита на потребителите, не ги представя нито количествено, нито качествено, не изброява и не анализира техните причини.

| 1.7 | ЕИСК с разочарование констатира, че вместо това Комисията се е ограничила до представянето на известни факти, пропускайки политическата възможност и изразявайки поредица от необосновани мнения, които нямат никаква практическа стойност, като по неясни причини не обявява никакви нови инициативи и дори не поставя въпроса за необходимите финансови средства. |
| --- | --- |

1.7

ЕИСК с разочарование констатира, че вместо това Комисията се е ограничила до представянето на известни факти, пропускайки политическата възможност и изразявайки поредица от необосновани мнения, които нямат никаква практическа стойност, като по неясни причини не обявява никакви нови инициативи и дори не поставя въпроса за необходимите финансови средства.

| 1.8 | Дори положителното развитие на насоки, които вече бяха определени в предишни стратегически документи, не съдържа ориентири, които биха осигурили последователност. Би трябвало по-конкретно да бъдат взети предвид положителните резултати от прилагането на Регламент (ЕО) No 2006/2004 (1) и от добре изготвения доклад относно неговото прилагане, който трябва да се чете заедно със съобщението, за да се разбере неговото съдържание. |
| --- | --- |

1.8

Дори положителното развитие на насоки, които вече бяха определени в предишни стратегически документи, не съдържа ориентири, които биха осигурили последователност. Би трябвало по-конкретно да бъдат взети предвид положителните резултати от прилагането на Регламент (ЕО) No 2006/2004 (1) и от добре изготвения доклад относно неговото прилагане, който трябва да се чете заедно със съобщението, за да се разбере неговото съдържание.

| 1.9 | ЕИСК изразява съжаление поради факта, че Комисията не се е възползвала от тази възможност да удовлетвори многократно изразяваното искане препоръките относно принципите, приложими по отношение на органите, които отговарят за извънсъдебното решаване на споровете, свързани с потреблението, да бъдат преработени в директиви или регламенти, които имат обща задължителна сила. |
| --- | --- |

1.9

ЕИСК изразява съжаление поради факта, че Комисията не се е възползвала от тази възможност да удовлетвори многократно изразяваното искане препоръките относно принципите, приложими по отношение на органите, които отговарят за извънсъдебното решаване на споровете, свързани с потреблението, да бъдат преработени в директиви или регламенти, които имат обща задължителна сила.

| 1.10 | ЕИСК настоятелно препоръчва на Комисията в близко бъдеще да се върне към въпроса за прилагането на законодателството на Общността за защита на потребителите, но в по-широките рамки на инструмент, който се основава на разширени проучвания и консултации с всички заинтересовани страни, например Бяла книга, и чрез който може да се изготви в детайли една истинска политическа стратегия на Общността в тази област. |
| --- | --- |

1.10

ЕИСК настоятелно препоръчва на Комисията в близко бъдеще да се върне към въпроса за прилагането на законодателството на Общността за защита на потребителите, но в по-широките рамки на инструмент, който се основава на разширени проучвания и консултации с всички заинтересовани страни, например Бяла книга, и чрез който може да се изготви в детайли една истинска политическа стратегия на Общността в тази област.

2.   Въведение

| 2.1 | Комисията привлича вниманието към прилагането на общностното законодателство за защита на потребителите и по този начин, изглежда, за пръв път поставя въпроса за ефективността на законодателството сред своите основни грижи. Това е правилно действие. То показва, че освен от „law in the books“ (писания закон) тя се интересува и от „law in action“ (действащия закон), т.е. от начина, по който разпоредбите се приемат, тълкуват и прилагат от тези, за които са предназначени, а именно от публичната администрация и по-специално съдебната власт, от предприятията и от гражданите като цяло. |
| --- | --- |

2.1

Комисията привлича вниманието към прилагането на общностното законодателство за защита на потребителите и по този начин, изглежда, за пръв път поставя въпроса за ефективността на законодателството сред своите основни грижи. Това е правилно действие. То показва, че освен от „law in the books“ (писания закон) тя се интересува и от „law in action“ (действащия закон), т.е. от начина, по който разпоредбите се приемат, тълкуват и прилагат от тези, за които са предназначени, а именно от публичната администрация и по-специално съдебната власт, от предприятията и от гражданите като цяло.

| 2.2 | От много години тази загриженост е основна тема на различни становища на ЕИСК, в които многократно се привличаше вниманието към нейното значение и се отправяха препоръки и предложения за действия (2), включително изразените в неговите становища по собствена инициатива относно „Политиката по отношение на потребителите след разширяването на ЕС“ (3), „Как да се подобри прилагането и спазването на законодателството на ЕС“ (4) и „Проактивният подход в правото: крачка напред към по-добро регулиране на равнище ЕС“ (5). |
| --- | --- |

2.2

От много години тази загриженост е основна тема на различни становища на ЕИСК, в които многократно се привличаше вниманието към нейното значение и се отправяха препоръки и предложения за действия (2), включително изразените в неговите становища по собствена инициатива относно „Политиката по отношение на потребителите след разширяването на ЕС“ (3), „Как да се подобри прилагането и спазването на законодателството на ЕС“ (4) и „Проактивният подход в правото: крачка напред към по-добро регулиране на равнище ЕС“ (5).

| 2.3 | В този контекст е от основно значение да се прави разлика между доброволното спазване или изпълнение на закона от лицата, за които са предназначени разпоредбите и които в социологично отношение могат да се ръководят от различни мотиви и стимули, и принудителното налагане или прилагане на закона, което по принцип се извършва от съдилищата като органи на съдебната власт, но също и от други административни органи, които имат правомощията да принуждават към спазване на разпоредбите или да налагат наказания за неспазването им. |
| --- | --- |

2.3

В този контекст е от основно значение да се прави разлика между доброволното спазване или изпълнение на закона от лицата, за които са предназначени разпоредбите и които в социологично отношение могат да се ръководят от различни мотиви и стимули, и принудителното налагане или прилагане на закона, което по принцип се извършва от съдилищата като органи на съдебната власт, но също и от други административни органи, които имат правомощията да принуждават към спазване на разпоредбите или да налагат наказания за неспазването им.

| 2.4 | От социална, икономическа и правна гледна точка различните описани ситуации изискват различна етична оценка и съдържат различни поведенчески компоненти, които трябва да се отчитат, когато се прави обща оценка на спазването и прилагането във всяка област на правото – в случая законодателството на Общността по отношение на потребителите. |
| --- | --- |

2.4

От социална, икономическа и правна гледна точка различните описани ситуации изискват различна етична оценка и съдържат различни поведенчески компоненти, които трябва да се отчитат, когато се прави обща оценка на спазването и прилагането във всяка област на правото – в случая законодателството на Общността по отношение на потребителите.

| 2.5 | ЕИСК изразява съгласие с мнението на Комисията, според което една от целите, но не и единствената цел, на политиката за защита на потребителите е „създаването на среда, в която потребителите да могат да закупуват стоки и услуги без оглед на националните граници“. Въпреки това ЕИСК не счита, че политиката за защита на потребителите е подчинена на изграждането на единния пазар и не разглежда потребителите като обикновени инструменти за „функционирането на единния пазар“. Поради тази причина ЕИСК, за разлика от Комисията, счита, че директивата относно нелоялните търговски практики е „добър пример“ само за „лошо законодателство“ (6), тъй като доведе до хаотично прилагане във всички държави-членки, и същевременно изразява съжаление, че този „пример“ беше последван в неотдавнашните директиви относно потребителските кредити и разпределеното във времето ползване на собственост, както и че продължава да бъде следван в предложението за директива относно „правата на потребителите“. |
| --- | --- |

2.5

ЕИСК изразява съгласие с мнението на Комисията, според което една от целите, но не и единствената цел, на политиката за защита на потребителите е „създаването на среда, в която потребителите да могат да закупуват стоки и услуги без оглед на националните граници“. Въпреки това ЕИСК не счита, че политиката за защита на потребителите е подчинена на изграждането на единния пазар и не разглежда потребителите като обикновени инструменти за „функционирането на единния пазар“. Поради тази причина ЕИСК, за разлика от Комисията, счита, че директивата относно нелоялните търговски практики е „добър пример“ само за „лошо законодателство“ (6), тъй като доведе до хаотично прилагане във всички държави-членки, и същевременно изразява съжаление, че този „пример“ беше последван в неотдавнашните директиви относно потребителските кредити и разпределеното във времето ползване на собственост, както и че продължава да бъде следван в предложението за директива относно „правата на потребителите“.

| 2.6 | От тази гледна точка, която поставя определението на правата на потребителите в по-широката рамка на гражданските права, ЕИСК, подобно на Комисията, счита, че „ефективното правоприлагане (на законодателството на Общността в областта на защитата на потребителите) е приоритет на политиката за защита на потребителите“, тъй като само посредством ефективното прилагане на правото могат да бъдат защитени ценностите, на които то се основава. |
| --- | --- |

2.6

От тази гледна точка, която поставя определението на правата на потребителите в по-широката рамка на гражданските права, ЕИСК, подобно на Комисията, счита, че „ефективното правоприлагане (на законодателството на Общността в областта на защитата на потребителите) е приоритет на политиката за защита на потребителите“, тъй като само посредством ефективното прилагане на правото могат да бъдат защитени ценностите, на които то се основава.

3.   Общи бележки

| 3.1 | В разрез с това, което на пръв поглед може да се заключи от заглавието на съобщението, то е насочено към крайния етап от прилагането на законодателството на Общността, по-конкретно към начина, по който властите спазват и налагат спазването на националните разпоредби, които са резултат от въвеждането или интегрирането на правото на Общността, и ролята, която Комисията може да изпълнява на това равнище. |
| --- | --- |

3.1

В разрез с това, което на пръв поглед може да се заключи от заглавието на съобщението, то е насочено към крайния етап от прилагането на законодателството на Общността, по-конкретно към начина, по който властите спазват и налагат спазването на националните разпоредби, които са резултат от въвеждането или интегрирането на правото на Общността, и ролята, която Комисията може да изпълнява на това равнище.

| 3.2 | Освен това Съобщението следва да се чете само в тясна връзка с публикувания същия ден и добре изготвен доклад относно „прилагането на Регламент (ЕО) No 2006/2004 (...) за сътрудничество между националните органи, отговорни за прилагане на законодателството за защита на потребителите“ (7), който въпреки че не беше изпратен на ЕИСК с искане за становище, следва да се счита за основа на съобщението, тъй като е важно да се подчертае положителното въздействие от прилагането и последиците от този регламент в държавите-членки. |
| --- | --- |

3.2

Освен това Съобщението следва да се чете само в тясна връзка с публикувания същия ден и добре изготвен доклад относно „прилагането на Регламент (ЕО) No 2006/2004 (...) за сътрудничество между националните органи, отговорни за прилагане на законодателството за защита на потребителите“ (7), който въпреки че не беше изпратен на ЕИСК с искане за становище, следва да се счита за основа на съобщението, тъй като е важно да се подчертае положителното въздействие от прилагането и последиците от този регламент в държавите-членки.

| 3.3 | Дори ако се отчете ограниченият обхват на съобщението, ЕИСК счита, че за неговото правилно разглеждане Комисията би трябвало да предостави конкретни данни относно въвеждането в националните законодателства и прилагането на достиженията на правото на Общността в държавите-членки. Такива са например данните, които се съдържат в годишните доклади относно мониторинга на прилагането на общностното право (8) и в отделните съобщения относно някои директиви (9), в които се споменава начинът, по който те трябва да бъдат въвеждани в националните законодателства и прилагани. |
| --- | --- |

3.3

Дори ако се отчете ограниченият обхват на съобщението, ЕИСК счита, че за неговото правилно разглеждане Комисията би трябвало да предостави конкретни данни относно въвеждането в националните законодателства и прилагането на достиженията на правото на Общността в държавите-членки. Такива са например данните, които се съдържат в годишните доклади относно мониторинга на прилагането на общностното право (8) и в отделните съобщения относно някои директиви (9), в които се споменава начинът, по който те трябва да бъдат въвеждани в националните законодателства и прилагани.

| 3.4 | От друга страна, вместо да изброява просто съществуващите механизми, Комисията би трябвало да изготви задълбочен критически анализ на тяхното функциониране и на техните резултати в контекста на информацията, която се събира за индекса за развитие на пазарите на дребно (10), или тази, която е представена в окончателния доклад на ГД „Здравеопазване и защита на потребителите“, озаглавен „Оценка еx-post на въздействието на стратегията за политика за защита на потребителите за периода 2002-2006 г. върху националните политики за защита на потребителите“ от 22.12.2006 г. (11), следвайки насоките, представени в нейното собствено „Съобщение относно по-доброто прилагане на общностното право“ (12). Освен това от нейния текст дори не става ясно дали Комисията счита, че съществуват пропуски в прилагането на законодателството на Общността, които да изискват нови мерки, и още по-малко, какви биха могли да бъдат тези мерки. |
| --- | --- |

3.4

От друга страна, вместо да изброява просто съществуващите механизми, Комисията би трябвало да изготви задълбочен критически анализ на тяхното функциониране и на техните резултати в контекста на информацията, която се събира за индекса за развитие на пазарите на дребно (10), или тази, която е представена в окончателния доклад на ГД „Здравеопазване и защита на потребителите“, озаглавен „Оценка еx-post на въздействието на стратегията за политика за защита на потребителите за периода 2002-2006 г. върху националните политики за защита на потребителите“ от 22.12.2006 г. (11), следвайки насоките, представени в нейното собствено „Съобщение относно по-доброто прилагане на общностното право“ (12). Освен това от нейния текст дори не става ясно дали Комисията счита, че съществуват пропуски в прилагането на законодателството на Общността, които да изискват нови мерки, и още по-малко, какви биха могли да бъдат тези мерки.

| 3.5 | Напротив, ЕИСК счита, че съществуват широко разпространени пропуски в прилагането на достиженията на правото на Общността в държавите-членки, за които многократно е споменавал и за които допринасят следните причини:






  а) | начинът, по който са изготвени голяма част от общностните директиви (13), при който не се следват стандартите за „по-добро законотворчество“ (14), по-специално по отношение на проучванията за оценка ex-ante; |
| --- | --- | --- |

3.5

Напротив, ЕИСК счита, че съществуват широко разпространени пропуски в прилагането на достиженията на правото на Общността в държавите-членки, за които многократно е споменавал и за които допринасят следните причини:

а)

начинът, по който са изготвени голяма част от общностните директиви (13), при който не се следват стандартите за „по-добро законотворчество“ (14), по-специално по отношение на проучванията за оценка ex-ante;

| б) | прибързаният начин, по който разпоредби, които са лошо замислени от самото начало и още по-лошо формулирани, се въвеждат в националните законодателства; |
| --- | --- |

б)

прибързаният начин, по който разпоредби, които са лошо замислени от самото начало и още по-лошо формулирани, се въвеждат в националните законодателства;

| в) | неправилното или непълно интегриране на правните норми на Общността в националните законодателства, където те много пъти биват разглеждани като нежелателни и противоречащи на националните практики и интереси; |
| --- | --- |

в)

неправилното или непълно интегриране на правните норми на Общността в националните законодателства, където те много пъти биват разглеждани като нежелателни и противоречащи на националните практики и интереси;

| г) | липсата на политическа воля на националните власти да изпълняват и да налагат изпълнението на разпоредби, считани за „чужди“ от гледна точка на техните правни системи и национални традиции, както и упоритата тенденция към общностните норми да се добавят нови и ненужни регулаторни разпоредби или да се избират определени части от тези норми и да се пропускат други (познатите явления „gold-plating“ и „cherry-picking“); |
| --- | --- |

г)

липсата на политическа воля на националните власти да изпълняват и да налагат изпълнението на разпоредби, считани за „чужди“ от гледна точка на техните правни системи и национални традиции, както и упоритата тенденция към общностните норми да се добавят нови и ненужни регулаторни разпоредби или да се избират определени части от тези норми и да се пропускат други (познатите явления „gold-plating“ и „cherry-picking“);

| д) | фундаменталната неподготвеност и липсата на специализирана подготовка от страна на националните власти за тълкуване и прилагане на достиженията на общностното право, по-специално по отношение на закрилата и защитата на потребителите; |
| --- | --- |

д)

фундаменталната неподготвеност и липсата на специализирана подготовка от страна на националните власти за тълкуване и прилагане на достиженията на общностното право, по-специално по отношение на закрилата и защитата на потребителите;

| е) | лошото функциониране на някои съдилища и неподготвеността на някои съдии и други представители на съдебната система (адвокати, служители в съдилищата и др.), които често пъти водят до погрешно прилагане или до неприлагане на въведените в националното законодателство разпоредби и в много случаи водят до прилагане на „успоредни“ разпоредби в националните законодателства (15); |
| --- | --- |

е)

лошото функциониране на някои съдилища и неподготвеността на някои съдии и други представители на съдебната система (адвокати, служители в съдилищата и др.), които често пъти водят до погрешно прилагане или до неприлагане на въведените в националното законодателство разпоредби и в много случаи водят до прилагане на „успоредни“ разпоредби в националните законодателства (15);

| ж) | липса на разширени мерки за административно сътрудничество, така че да бъдат включени организациите на гражданското общество, по-специално сдруженията за защита на потребителите. |
| --- | --- |

ж)

липса на разширени мерки за административно сътрудничество, така че да бъдат включени организациите на гражданското общество, по-специално сдруженията за защита на потребителите.

| 3.6 | В тази област ЕИСК многократно е обръщал внимание на факта, че когато се обсъжда (не)прилагането на законодателството на Общността, основният акцент следва да се поставя върху доброволното спазване и спонтанното или стимулирано изпълнение на разпоредбите. |
| --- | --- |

3.6

В тази област ЕИСК многократно е обръщал внимание на факта, че когато се обсъжда (не)прилагането на законодателството на Общността, основният акцент следва да се поставя върху доброволното спазване и спонтанното или стимулирано изпълнение на разпоредбите.

| 3.7 | Това означава, че в рамките на своите правомощия Комисията трябва да насочи своите усилия и инициативи най-вече към по-доброто информиране и обучение на потребителите и професионалистите и към стимулирането им да спазват въведеното в националните законодателства общностно право. |
| --- | --- |

3.7

Това означава, че в рамките на своите правомощия Комисията трябва да насочи своите усилия и инициативи най-вече към по-доброто информиране и обучение на потребителите и професионалистите и към стимулирането им да спазват въведеното в националните законодателства общностно право.

| 3.8 | Комисията би трябвало да постави сред своите приоритети също така информирането и обучението на националните власти, по-специално на тези, които носят най-пряка отговорност за прилагането на общностното право в държавите-членки. В тази област би трябвало да се обърне внимание най-вече на информирането и обучението на съдиите и другите магистрати, които в крайна сметка трябва да тълкуват и прилагат правото в конкретните случаи, които са предмет на спор. |
| --- | --- |

3.8

Комисията би трябвало да постави сред своите приоритети също така информирането и обучението на националните власти, по-специално на тези, които носят най-пряка отговорност за прилагането на общностното право в държавите-членки. В тази област би трябвало да се обърне внимание най-вече на информирането и обучението на съдиите и другите магистрати, които в крайна сметка трябва да тълкуват и прилагат правото в конкретните случаи, които са предмет на спор.

| 3.9 | За разлика от Комисията, ЕИСК обаче не счита, че информирането само по себе си е достатъчно, за да се предостави на потребителите ефективна възможност да упражняват правата си. Напротив, ЕИСК привлича вниманието към необходимостта от обезпечаване на потребителите с ефикасни средства и инструменти, за да се гарантира ефективното прилагане на правото и ефективната реализация на техните права. |
| --- | --- |

3.9

За разлика от Комисията, ЕИСК обаче не счита, че информирането само по себе си е достатъчно, за да се предостави на потребителите ефективна възможност да упражняват правата си. Напротив, ЕИСК привлича вниманието към необходимостта от обезпечаване на потребителите с ефикасни средства и инструменти, за да се гарантира ефективното прилагане на правото и ефективната реализация на техните права.

| 3.10 | В тази перспектива ролята на саморегулирането и по-специално на съвместното регулиране придобива особено значение, тъй като се гарантират и запазват параметрите на системите, приети доброволно или договорени от заинтересованите страни, за да може тези системи да се ползват от доверието на всички. |
| --- | --- |

3.10

В тази перспектива ролята на саморегулирането и по-специално на съвместното регулиране придобива особено значение, тъй като се гарантират и запазват параметрите на системите, приети доброволно или договорени от заинтересованите страни, за да може тези системи да се ползват от доверието на всички.

| 3.11 | Също така системите за посредничество, помирение и арбитраж, които допълват съдебната система, трябва да бъдат предмет на особено внимание от страна на Комисията и на укрепване на доверието, с което се ползват, и на тяхната ефикасност. При това положение не можем да не се учудваме от факта, че Комисията за пореден път не е приела настойчивото искане на ЕИСК препоръките, които се отнасят до органите, отговарящи за извънсъдебното решаване на споровете на потребителите (16), да бъдат преработени в директиви и регламенти с обща задължителна сила. Тази ситуация е особено критична, когато при липса на хармонизация различните правни традиции на държавите-членки водят до много различно развитие в разработването на алтернативни средства за решаване на конфликтите. |
| --- | --- |

3.11

Също така системите за посредничество, помирение и арбитраж, които допълват съдебната система, трябва да бъдат предмет на особено внимание от страна на Комисията и на укрепване на доверието, с което се ползват, и на тяхната ефикасност. При това положение не можем да не се учудваме от факта, че Комисията за пореден път не е приела настойчивото искане на ЕИСК препоръките, които се отнасят до органите, отговарящи за извънсъдебното решаване на споровете на потребителите (16), да бъдат преработени в директиви и регламенти с обща задължителна сила. Тази ситуация е особено критична, когато при липса на хармонизация различните правни традиции на държавите-членки водят до много различно развитие в разработването на алтернативни средства за решаване на конфликтите.

| 3.12 | Най-големият пропуск в инициативата на Комисията обаче е в областта на гражданскопроцесуалното право. Въпреки постигнатия напредък от ГД „Правосъдие“ (17), по-специално по отношение на процедурите, при които се отчитат характеристиките на колективните права и интереси на потребителите, след повече от 20 години „проучвания“ и „консултации“, този пропуск не беше запълнен от белите и зелените книги относно неспазването на антитръстовите мерки (18). Нещо повече, реални перспективи на политическа воля за постигане на напредък не бяха разкрити и в неотдавнашната „Зелена книга относно колективната защита на потребителите“ (19), както беше подчертано в приетото неотдавна становище на ЕИСК по този въпрос (20). |
| --- | --- |

3.12

Най-големият пропуск в инициативата на Комисията обаче е в областта на гражданскопроцесуалното право. Въпреки постигнатия напредък от ГД „Правосъдие“ (17), по-специално по отношение на процедурите, при които се отчитат характеристиките на колективните права и интереси на потребителите, след повече от 20 години „проучвания“ и „консултации“, този пропуск не беше запълнен от белите и зелените книги относно неспазването на антитръстовите мерки (18). Нещо повече, реални перспективи на политическа воля за постигане на напредък не бяха разкрити и в неотдавнашната „Зелена книга относно колективната защита на потребителите“ (19), както беше подчертано в приетото неотдавна становище на ЕИСК по този въпрос (20).

| 3.13 | Поради това беше важно Комисията като пазителка на правния ред на Общността да обърне особено внимание на начина, по който упражнява дискреционните (21), но не и произволни правомощия, с които разполага по силата на член 211 от Договора в случай на извършено нарушение, по-специално „вътрешните организационни мерки, необходими за ефективното и безпристрастно изпълнение на нейната мисия, в съответствие с Договора“ (22), а именно критериите за приоритетност, механизмите за оценка и разглеждане на жалбите, специфичните инструменти за неофициално откриване на нарушения, средствата за подобряване на работата на националните съдилища и другите допълнителни инструменти (SOLVIT, FIN-NET, ECC-NET, извънсъдебни и алтернативни средства). |
| --- | --- |

3.13

Поради това беше важно Комисията като пазителка на правния ред на Общността да обърне особено внимание на начина, по който упражнява дискреционните (21), но не и произволни правомощия, с които разполага по силата на член 211 от Договора в случай на извършено нарушение, по-специално „вътрешните организационни мерки, необходими за ефективното и безпристрастно изпълнение на нейната мисия, в съответствие с Договора“ (22), а именно критериите за приоритетност, механизмите за оценка и разглеждане на жалбите, специфичните инструменти за неофициално откриване на нарушения, средствата за подобряване на работата на националните съдилища и другите допълнителни инструменти (SOLVIT, FIN-NET, ECC-NET, извънсъдебни и алтернативни средства).

| 3.14 | В това отношение, въпреки че не става въпрос за пряк индикатор за прилагането на правото, жалбите, внесени от потребителите, представляват важен показател за начина, по който то се възприема от лицата, за които са предназначени разпоредбите, както ясно се вижда от „Второто издание на индекса за развитие на пазарите на дребно“ (23). Ето защо Комитетът приветства инициативата, която Комисията предприе вследствие на отправените от него препоръки да възприеме хармонизиран подход по отношение на рекламациите и жалбите на потребителите (24). |
| --- | --- |

3.14

В това отношение, въпреки че не става въпрос за пряк индикатор за прилагането на правото, жалбите, внесени от потребителите, представляват важен показател за начина, по който то се възприема от лицата, за които са предназначени разпоредбите, както ясно се вижда от „Второто издание на индекса за развитие на пазарите на дребно“ (23). Ето защо Комитетът приветства инициативата, която Комисията предприе вследствие на отправените от него препоръки да възприеме хармонизиран подход по отношение на рекламациите и жалбите на потребителите (24).

4.   Специфични бележки

| 4.1 | ЕИСК констатира, че в съобщението Комисията повтаря вече съществуващите приоритети, като не добавя нищо ново към Програмите за приоритетни действия за периода 2005-2010 г. (25) и се ограничава с потвърждаване на Стратегията на ЕС за политика за защита на потребителите 2007-2013 г. (26), без да представя новаторски мерки. При това положение ЕИСК не може да направи нищо друго, освен да повтори съдържанието на предходните становища (27). |
| --- | --- |

4.1

ЕИСК констатира, че в съобщението Комисията повтаря вече съществуващите приоритети, като не добавя нищо ново към Програмите за приоритетни действия за периода 2005-2010 г. (25) и се ограничава с потвърждаване на Стратегията на ЕС за политика за защита на потребителите 2007-2013 г. (26), без да представя новаторски мерки. При това положение ЕИСК не може да направи нищо друго, освен да повтори съдържанието на предходните становища (27).

| 4.2 | ЕИСК приветства факта, че Комисията, изглежда, най-накрая желае да използва член 153 от Договора за нови инициативи за укрепване на мерките за сътрудничество между държавите-членки. Тя обаче не посочва какви нови инициативи предвижда освен тези, които вече е лансирала и които ЕИСК съответно е коментирал, а именно директивата относно общата безопасност на продуктите, новата законодателна рамка (НЗР) (28) и системата RAPEX, по-специално по отношение на безопасността на играчките (29). Следва специално да се спомене публикуването веднъж седмично на списъка на опасните продукти, изготвен в съответствие с RAPEX. |
| --- | --- |

4.2

ЕИСК приветства факта, че Комисията, изглежда, най-накрая желае да използва член 153 от Договора за нови инициативи за укрепване на мерките за сътрудничество между държавите-членки. Тя обаче не посочва какви нови инициативи предвижда освен тези, които вече е лансирала и които ЕИСК съответно е коментирал, а именно директивата относно общата безопасност на продуктите, новата законодателна рамка (НЗР) (28) и системата RAPEX, по-специално по отношение на безопасността на играчките (29). Следва специално да се спомене публикуването веднъж седмично на списъка на опасните продукти, изготвен в съответствие с RAPEX.

| 4.3 | По отношение на мрежата CPC, ЕИСК подкрепя напълно упоменатия по-горе и добре изготвен доклад на Комисията по този въпрос, признава срещнатите трудности и заключенията, както и резултатите от Втория индекс за развитие на пазарите на дребно, по-специално по отношение на спазването (30). |
| --- | --- |

4.3

По отношение на мрежата CPC, ЕИСК подкрепя напълно упоменатия по-горе и добре изготвен доклад на Комисията по този въпрос, признава срещнатите трудности и заключенията, както и резултатите от Втория индекс за развитие на пазарите на дребно, по-специално по отношение на спазването (30).

| 4.4 | Един аспект, който следва да бъде консолидиран, е популяризирането на мерките, предприемани от Комисията и националните власти, за контрол на спазването от страна на визираните в законодателството публични или частни организации на законите, въведени в националните законодателства, с цел повишаване на значението на политиката за защита на потребителите и като начин за предотвратяване на вредните практики и предоставяне на по-голяма сигурност на потребителите. |
| --- | --- |

4.4

Един аспект, който следва да бъде консолидиран, е популяризирането на мерките, предприемани от Комисията и националните власти, за контрол на спазването от страна на визираните в законодателството публични или частни организации на законите, въведени в националните законодателства, с цел повишаване на значението на политиката за защита на потребителите и като начин за предотвратяване на вредните практики и предоставяне на по-голяма сигурност на потребителите.

| 4.5 | ЕИСК приветства инициативите за нови начини за информиране на потребителите относно пазара, с цел те да бъдат по-добре информирани и да вземат отговорни решения. Би било интересно Комисията да уточни начина, по който ще се осъществява тази инициатива. С нетърпение се очаква и базата данни относно нелоялните търговски практики. Можем само да се надяваме, че няма да я сполети съдбата на базата данни CLAB. |
| --- | --- |

4.5

ЕИСК приветства инициативите за нови начини за информиране на потребителите относно пазара, с цел те да бъдат по-добре информирани и да вземат отговорни решения. Би било интересно Комисията да уточни начина, по който ще се осъществява тази инициатива. С нетърпение се очаква и базата данни относно нелоялните търговски практики. Можем само да се надяваме, че няма да я сполети съдбата на базата данни CLAB.

| 4.6 | По отношение на предложението за „стандартни“ тълкувания на общностното законодателство за „националните правоприлагащи органи“, ЕИСК е доволен от обяснението, дадено от представителите на Комисията на заседанията на проучвателната група, според което тази инициатива е насочена само към административните органи, но не и към съдебните, и не поставя под съмнение изключителните правомощия на Съда на Европейския съюз да тълкува общностното право в съответствие с процедурата по изготвяне на преюдициално заключение. |
| --- | --- |

4.6

По отношение на предложението за „стандартни“ тълкувания на общностното законодателство за „националните правоприлагащи органи“, ЕИСК е доволен от обяснението, дадено от представителите на Комисията на заседанията на проучвателната група, според което тази инициатива е насочена само към административните органи, но не и към съдебните, и не поставя под съмнение изключителните правомощия на Съда на Европейския съюз да тълкува общностното право в съответствие с процедурата по изготвяне на преюдициално заключение.

| 4.7 | В областта на международното сътрудничество с трети държави разглежданото съобщение не само че не представя конкретни данни относно това, което е направено, но и не посочва стратегия за бъдещето, по-специално по отношение на включването на други международни институции и организации за регионална икономическа интеграция. Поради това ЕИСК изразява загриженост във връзка с ефективността на контрола върху спазването на общностното законодателство относно стоките от трети държави, с осезаемия ефект от този контрол и с прозрачността на неговите резултати. |
| --- | --- |

4.7

В областта на международното сътрудничество с трети държави разглежданото съобщение не само че не представя конкретни данни относно това, което е направено, но и не посочва стратегия за бъдещето, по-специално по отношение на включването на други международни институции и организации за регионална икономическа интеграция. Поради това ЕИСК изразява загриженост във връзка с ефективността на контрола върху спазването на общностното законодателство относно стоките от трети държави, с осезаемия ефект от този контрол и с прозрачността на неговите резултати.

| 4.8 | Накрая ЕИСК изразява своята загриженост относно финансовите средства, с които Комисията разполага за осъществяването на тези действия, предвид ограничения бюджет за политиката за потребителите, който може да бъде намален още повече в новата функционална структура на Комисията, тъй като тези въпроси се поделят между две генерални дирекции. |
| --- | --- |

4.8

Накрая ЕИСК изразява своята загриженост относно финансовите средства, с които Комисията разполага за осъществяването на тези действия, предвид ограничения бюджет за политиката за потребителите, който може да бъде намален още повече в новата функционална структура на Комисията, тъй като тези въпроси се поделят между две генерални дирекции.

Брюксел, 29 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ L 364, 9.12.2004 г., стр.1.

1

(2)  Особено внимание следва да се обърне на изготвяното понастоящем становище относно „25-ти годишен доклад на Комисията относно мониторинг на прилагането на правото на Общността (2007 г.)“, (COM(2008) 777 окончателен), (INT/492).

2

(3)  ОВ C 221, 8.9.2005 г., стр. 153.

3

(4)  ОВ C 24, 31.1.2006 г., стр. 52.

4

(5)  ОВ C 175, 28.7.2009 г., стр. 26.

5

(6)  Твърдение, което ЕИСК вече изрази в своето становище (ОВ C 108, 30.4.2004 г., стр. 81).

6

(7)  COM(2009) 336 окончателен от 2.7.2009 г.

7

(8)  Вж. „25-ти годишен доклад на Комисията относно мониторинг на прилагането на правото на Общността“ (COM(2008) 777 окончателен, SEC (2008) 2854 и 2855 и изготвяното понастоящем становище на ЕИСК INT/492.

8

(9)  Например COM(2006) 514 окончателен относно продажбите от разстояние (становище на ЕИСК: ОВ C 175, 27.7.2007 г., стр. 28); COM(2007) 210 окончателен относно някои аспекти на продажбата на потребителски стоки и свързаните с тях гаранции (становище на ЕИСК: ОВ C 162, 25.6.2008 г., стр. 31); COM(2007) 303 окончателен относно разпределеното във времето ползване на движима и недвижима собственост (становище на ЕИСК: ОВ C 44, 16.2.2008 г., стр. 27); COM(2008) 9 окончателен относно безопасността на детските играчки (становище на ЕИСК: ОВ C 77, 31.3.2009, стр. 8).

9

(10)  COM(2009) 25 окончателен.

10

(11)  Изготвен от Van Dijk Management Consultants.

11

(12)  COM(2002) 725 окончателен.

12

(13)  В становището по собствена инициатива (ОВ C 24, 31.1.2006 г., стр. 52) ЕИСК твърди, че „по-доброто законотворчество, прилагането и спазването на законодателството са тясно свързани: добрият закон е закон, който може да се изпълнява и прилага“.

13

(14)  Най-малкото е учудващо, че междуинституционалното споразумение „За по-добро законотворчество“, сключено между ЕП, Съвета и Комисията (ОВ C 321, 31.12.2003 г.), дори не се споменава в съобщението на Комисията.

14

(15)  Добре познат пример е общото неприлагане на Директива 85/374/ЕИО (ОВ L 210, 7.8.1985 г.), изменена с Директива 1999/34/ЕО (ОВ L 141, 4.6.1999 г.) относно отговорността на производителя, която се пренебрегва от съответните разпоредби в националните законодателства, както беше ясно посочено на конференцията, организирана в Louvain-la-Neuve на 23 и 24.3.1995 г. от Centre de Droit de la Consommation, „La Directive 85/374/CEE relative à la responsabililité du fait des produits: dix ans après“.

15

La Directive 85/374/CEE relative à la responsabililité du fait des produits: dix ans après“

(16)  Препоръки от 30.3.1998 г. и 4.4.2001 г., публикувани съответно в ОВ L 115, 17.4.1998 г. и ОВ L 109, 19.4.2001 г.

16

(17)  Следва да се откроят създаването на европейска процедура за искове с малък материален интерес (Регламент (ЕО) No 861/2007, ОВ L 199, 31.7.2007 г., стр. 1) или предложенията, свързани с по-голяма ефективност при изпълнението на съдебните решения в ЕС – „Налагане на запор върху банкови сметки“ (COM(2006) 618 окончателен) и „Прозрачна информация за имущественото състояние на длъжниците“ (COM(2008) 128 окончателен), които обаче са предназначени най-вече за улесняване на вземанията на предприятията, а не за потребителите (вж. становищата, публикувани в ОВ C 10, 15.1.2008 г., стр. 2 и ОВ C 175, 28.7.2009, стр. 73).

17

(18)  COM(2005) 672 окончателен и COM(2008) 165 окончателен; вж. съответно становища ОВ C 324, 30.12.2006 г., стр. 1 и ОВ C 228, 22.9.2009 г., стр. 40.

18

(19)  COM(2008) 794 окончателен.

19

(20)  Становище СЕЅЕ 586/2009 (INT/473) от 5.11.2009 г. По този въпрос вж. също становище по собствена инициатива относно „Определяне на ролята и режима на колективните искове в областта на общностното право за защита на потребителя“ (ОВ C 162, 25.6.2008 г., стр. 1).

20

(21)  Вж. Решение от 1.6.1994 г., Комисията/Германия, C-317/92 и Решение от 10.5.1995 г., Комисията/Германия, C-422/92.

21

(22)  COM(2002) 725 окончателен.

22

(23)  COM(2009) 25 окончателен и най-вече SEC(2009) 76, част 1.

23

(24)  COM(2009) 346 окончателен (CESE 97/2010).

24

(25)  По-специално необходимостта от по-задълбочен анализ на всеки пазар, създавайки общи методологии за обработка на данните, които ще позволят тяхната сравнимост и ще създадат показатели за прилагане на законодателството.

25

(26)  COM(2007) 99 окончателен.

26

(27)  ОВ C 95, 23.4.2003 г. и ОВ C 162, 25.6.2008 г., стр. 20.

27

(28)  Регламент (ЕО) No 765/2008 и Решение 2008/762/ЕО, становище на ЕИСК, публикувано в ОВ C 120, 16.5.2008 г., стр. 1.

28

(29)  COM(2008) 9 окончателен, становище на ЕИСК, публикувано в ОВ C 77, 31.3.2009 г., стр. 8.

29

(30)  SEC(2009) 76 окончателен, част 3.

30

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/105 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/105

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент и Европейския икономически и социален комитет: Усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар“

COM(2009) 467 окончателен

2011/C 18/19

Докладчик: г-н RETUREAU

На 11 септември 2009 г. Комисията реши, в съответствие с член 262 от Договора за създаване на Европейската общност, да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно:

„Съобщение на Комисията до Съвета, Европейския парламент и Европейския икономически и социален комитет: Усъвършенстване на упражняването на правата на интелектуална собственост в рамките на вътрешния пазар“

COM (2009) 467 окончателен.

Специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“, на която беше възложено да подготви работата на Комитета по този въпрос, прие своето становище на 2 март 2010 г.

На 462-рата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април (заседание от 29 април), Европейският икономически и социален комитет прие настоящото становище със 132 гласа „за“, 5 гласа „против“ и 4 гласа „въздържал се“.

1.   Препоръки и заключения

1.1   Комитетът изразява съжаление, че някои неотдавнашни събития като ратифицирането от страна на ЕС и държавите-членки на „интернет договорите“ на Световната организация за интелектуална собственост (СОИС), а именно Договорът за авторско право (WCT) и Договорът за изпълненията и звукозаписите (WPPT) – не са взети под внимание в предложенията на Комисията.

1.2   Той настоява също така да бъде уведомен относно провеждащите се преговори във връзка с Търговското споразумение за борба с фалшификациите (ACTA) и различията спрямо наскоро ратифицираните договори на СОИС, а именно частта „Интернет“ от споразумението ACTA, и спрямо Директива 2004/48/ЕО относно упражняването на права върху интелектуалната собственост, наречена „директивата за подправянето“ (1)

1.3   Комитетът обаче отбелязва намерението на Комисията да организира в скоро време съвещание на заинтересованите страни, с надеждата това да стане колкото се може по-бързо и преди вземането на окончателно решение. Европейският парламент също трябва да бъде включен в обсъждането на темата възможно най-скоро.

1.4   Комитетът отхвърля приемането на особен режим, който би представлявал намеса в личния живот (както беше въведен в законодателството на редица държави-членки), що се отнася до упражняването на авторското право в интернет. Напротив: той препоръчва да се приемат активни мерки за образование и обучение на потребителите, и в частност, на младите хора.

1.5   Комитетът подкрепя основното предложение на Комисията за създаване на Европейска обсерватория на подправените и незаконните копия, която да събира и разпространява полезни сведения относно практиката на фалшификаторите и да оказва конкретна помощ на малките и средните предприятия и на малките и средните инвеститори (МСП-МСИ), често ощетявани от продажбата на подправени копия, за да бъдат по-добре осведомени за своите права.

1.6   Според Комитета създаването на мрежа за бързи сведения, прикрепена към Информационната система за вътрешния пазар (IMI), което беше поискано от Съвета по конкурентоспособност, би било много полезно, още повече ако държавите-членки успеят да преодолеят проблемите в областта на административното сътрудничество; това ще зависи и от ефективността на националните служби за връзка. Освен това Комисията би трябвало редовно да публикува доклад за събраните от обсерваторията данни и за нейната дейност.

1.7   Наложителната борба с организираната престъпност в областта на фалшифицираните копия би трябвало да се изразява в засилено сътрудничество между митническите служби и правоприлагащи органи, с участието на Европол на равнище ЕС. Комитетът смята, че приемането на хармонизирано европейско наказателно законодателство е наложително, при условие че бъде спазен принципът на пропорционалността между правонарушенията и присъдите, включително за незаконните копия в интернет, които не би трябвало да бъдат основание за вземане на прекалено строги или непропорционални законови мерки в рамките на законодателството срещу незаконното копиране или фалшифицирането на търговски стоки.

1.8   Ето защо Комитетът може да подкрепи предложенията на Комисията, макар че критикува липсата на прозрачност по отношение на споразумението ACTA и въпреки съмненията, породени от едностранните декларации на редица държави-членки по време на ратифицирането на договорите на СОИС през декември 2009 г. Той е за обща позиция на ЕС, която да не надхвърля досегашните достижения на общностното право.

1.9   Комитетът препоръчва, най-вече за осиротелите произведения, една хармонизирана система за регистриране на авторското право и сродните му права, която периодично да се актуализира, за да могат да се откриват лесно различните правоприемници. В нея би могло да се уточнява естеството, заглавието на творбата и различните носители на правата. Той отправя искане към Комисията да проучи осъществимостта на такава хипотеза.

1.10   И накрая, Комитетът настоява за създаване и практическо прилагане, във всички държави-членки, на патента на ЕС, който ще бъде много по-ефикасно и не толкова скъпо средство за закрила на нематериалните права на МСП-МСИ, свързани с иновациите.

2.   Предложения на Комисията

2.1   Комисията подчертава необходимостта от укрепване на правата върху интелектуалната собственост (ПИС) в обществото на знанието; закрилата на ПИС в страните от ЕС и в световен мащаб (споразумението TRIPS (2), браншови споразумения) трябва да се засили поради нарастващата стойност, която се придава на тези права от страна на предприятията, независимо дали са големи или МСП-МСИ; предприятията в начална фаза („start-up“) могат по този начин да защитават нематериалната си собственост и на тази основа да получават капитали или да вземат заеми, за да започнат своята дейност.

2.2   ЕС трябва да ги подкрепя чрез насърчаване на култура на интелектуалната собственост (ИС), която да защитава европейските таланти и да създава възможности за предприятията, както и за университетските изследвания и малките предприятия (spin-offs) около студентските градчета (3).

2.3   Поради стойността си, ПИС са мишена за фалшификаторите и пиратите, които прибягват до най-разнообразни средства. Едно от тях е интернет, който в цял свят се използва като инструмент на пазара на незаконните стоки. Това пречи на иновациите, застрашава работните места и има тежки икономически последици за предприятията, особено в периода на икономическа рецесия.

2.4   Пазарът на незаконни стоки надхвърли рамките на пазара на „традиционно“ копираните или подправяни стоки (кино, мода, музика, софтуерни програми, луксозни артикули) и се разшири по посока към новите стоки за масова консумация: хранителни и хигиенни продукти, резервни части за автомобили, играчки, електрически и електронни уреди и др.

2.5   Здравеопазването също е засегнато от фалшивите лекарства, които могат да изложат хората на опасност.

2.6   Последствията от подправянето и от търговията с незаконни копия стават все по-тревожни, още повече, че организираната престъпност е навлязла активно в областта на подправянето.

2.7   Беше приета регулаторна рамка на Общността, пример за което е Директива 2004/48/ЕО (4) относно упражняването на права върху интелектуалната собственост; беше осъществено хармонизирането на гражданското право; в Съвета беше внесено предложение за наказателните мерки; митническият регламент на ЕС позволява изземването и санкционирането на търговията с незаконни копия: впрочем Комисията провежда консултации с държавите-членки с цел подобряването му.

2.8   В рамките на глобален европейски план за борба с фалшификациите, Комисията желае да предприеме допълнителни, незаконодателни мерки, съгласно резолюцията на Съвета по конкурентоспособност от 25.09.2008 г.

2.9   Съгласно заключенията на консултативната група на експертите, в които е отредено особено място на положението на МСП, Комисията желае да засили подкрепата си на дейностите по преследването на фалшификаторите и предвижда поредица от проекти, за да помогне на МСП да включат ПИС в своите стратегии за иновации и управление на знанията.

2.10   В световен мащаб Комисията разработва стратегия за закрила от трети страни (например споразуменията между ЕС и Китай за борба с подправените копия, инициативи в областта на митническия контрол). Службата за оказване на помощ (helpdesk) „ПИС – МСП – Китай“ вече работи.

2.11   Публично-частните партньорства (ПЧП) би трябвало да бъдат укрепени с оглед на една европейска стратегия, предполагаща повече участие. След проведената през май 2008 г. конференция на високо равнище Комисията публикува своята европейска стратегия в областта на правата върху интелектуалната собственост, а Съветът по конкурентоспособност прие гореспоменатата резолюция относно „глобален европейски план за борба с фалшифицирането и пиратството“ и прикани Комисията да засили дейността по границите в сътрудничество с държавите-членки.

2.12   Особено трудно обаче е да се събират сведения за естеството и разпространението на подправените стоки и търговията с незаконни копия и да се оценява реалното им въздействие върху нашата икономика. Информацията, с която разполагат различни национални органи, трудно може да бъде събирана и синтезирана, с изключение на събираните от Комисията сведения за митническите вземания, но те дават една твърде непълна представа за действителността. Трябва да се разшири базата от източници на данни, за да се оценят по-задълбочено последствията от незаконните дейности, свързани с фалшификациите, както в световен план, така и на местно равнище, и за да се разбере защо някои продукти, отрасли и региони са особено уязвими. Това би позволило да се изработят по-целенасочени програми за действие.

2.13   Съветът по конкурентоспособност препоръча създаването на „Европейска обсерватория на фалшификациите и пиратството“ с цел по-добро запознаване с тези явления. Понастоящем Комисията изгражда такава обсерватория, за да събира всички възможни сведения за нарушаване на ПИС, но смята, че тази обсерватория следва да играе по-голяма роля, като се превърне в платформа, в която представителите на компетентните национални власти и заинтересованите страни ще обменят сведения, експертни умения и добри практики за изграждане на общи стратегии за борба с подправените стоки и пиратството и за даване на препоръки на политиците, вземащи решения.

2.14   За да се превърне в основен ресурс, обсерваторията би трябвало да стане място за тясно сътрудничество между Комисията, държавите-членки и частния сектор и да поддържа партньорство с организациите на потребители с цел изготвяне на практически препоръки и привличане на вниманието на потребителите. Един годишен публичен доклад би позволил на обществеността да разбере проблемите и начините за тяхното решаване.

2.15   След това Комисията представя подробно ролята на обсерваторията за постигане на гореописаните цели.

2.16   Обсерваторията ще стане платформа, полезна за всички заинтересовани страни. Тя ще включва по един представител от всяка държава и широк спектър от европейски и национални органи. В нея ще бъдат поканени представители на отраслите с най-голям интерес и опит, както и на потребителите и на МСП.

2.17   Последователната закрила на ПИС изисква реално, солидно и все по-нарастващо административно сътрудничество в областта на подправените стоки и пиратството, истинско партньорство за изграждане на вътрешен пазар без граници. За тази цел е необходимо да се създаде ефективна мрежа от служби за връзка в целия ЕС.

2.18   На вътрешно равнище също е необходима по-добра координация срещу подправените стоки. За целта следва да се назначат национални координатори с точно определени правомощия.

2.19   Целесъобразно е също да се насърчава прозрачността на националните структури на трансгранично равнище, за да се поощрява дейността на ощетените предприятия. Националните служби за индустриална собственост и авторско право също трябва да играят осведомителна роля. Те трябва да поемат и нови функции, като привличане на вниманието и оказване на специфична помощ на МСП съвместно с Европейската патентна служба (ЕПС), националните служби и Службата за хармонизиране на вътрешния пазар (СХВП) по отношение на търговските марки.

2.20   Съветът по конкурентоспособност прикани също така Комисията да изгради трансгранична мрежа за бърз обмен на важни сведения, разчитайки на националните служби за връзка и на съвременните средства за обмен на информация. Всички компетентни агенции, всички национални служби за индустриална собственост следва да имат достъп до ефективна и бърза електронна мрежа за обмен на сведения относно нарушаването на ПИС.

2.21   Понастоящем Комисията проучва създаването на подходящо звено за връзка и употребата на съществуващата мрежа на Информационната система за вътрешния пазар (IMI) с оглед на по-лесното предаване на важните сведения.

2.22   Споменавайки всички тежки последици от посегателствата върху ПИС, Комисията иска да насърчи носителите на такива права и всички заинтересовани страни по търговската верига да обединят усилията си за борба с подправените стоки и пиратството в името на общия си интерес. Един от начините, които следва да се обмислят, е сключването на доброволни споразумения за действия срещу подправянето и пиратството на място и за намиране на технологични решения за откриване на подправените стоки. Тези споразумения биха могли да надхвърлят границите на ЕС. Използваните средства трябва, разбира се, да останат в строго ограничената рамка на законността.

2.23   Търговията с подправени стоки по интернет повдига специфични въпроси и Комисията постави начало на структуриран диалог със заинтересованите страни, тъй като интернет предлага особена гъвкавост на фалшификаторите и пиратите, която им дава възможност да действат в световен мащаб и да се изплъзват от местното право. Настоящите заседания, които ще продължават и занапред, се провеждат с цел приемане на конкретни процедури за принудително оттегляне на подправените стоки от сайтовете за продажба в рамките на доброволни споразумения; при липса на споразумение между собствениците на търговските марки и фирмите за търговия чрез интернет, Комисията ще трябва да предвиди законодателни решения, а именно - в рамките на директивата относно упражняването на права върху интелектуалната собственост.

3.   Бележки на Комитета

3.1   Предложението на Комисията е съсредоточено върху закрилата на ПИС на европейските МСП. Комитетът счита, че те действително се нуждаят от особена подкрепа, за да отстояват своите права според правилата на приложимото право и на Директива 2004/48/ЕО. Все така обаче липсва наказателният аспект и би било целесъобразно държавите-членки да обмислят едно балансирано и пропорционално решение. Комитетът се надява, че ще бъде взето ново решение, основано върху Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС), в подкрепа на носителите на нематериални права.

3.2   Обсерваторията би трябвало да допринася за борбата с всички форми на нарушаване на ПИС, независимо от големината на предприятието, но и да акцентира върху специфичните нужди на МСП-МСИ.

3.3   Някои предложения, като доброволните споразумения, вече са в процес на осъществяване, други са все още в проектен вид, а в съобщението не са изтъкнати пречките в някои области като административното сътрудничество, което явно не функционира достатъчно добре в редица случаи.

3.4   Неотдавна се появи нов елемент във връзка с незаконното копиране и подправените стоки в интернет. През декември 2009 г. Европейският съюз и държавите-членки ратифицираха „интернет договорите“ на СОИС и по този начин унифицираха приложимото европейско право, но редица национални декларации във връзка с ратифицирането рискуват да поставят отново под съмнение унифицирания подход на европейско равнище. Подобно на Директива 2004/48/ЕО за авторското право и сродните му права в информационното общество, тези договори задължават да се преследва незаконното копиране и фалшифицирането с търговска цел.

3.5   Но междувременно се провеждат „тайни преговори“ между САЩ, ЕС и някои „отбрани“ страни с цел подписване на международен договор срещу подправените стоки – ACTA, който за американската страна би следвало много да наподобява Digital Millenium Copyright Act (Закон за авторските права в цифровото хилядолетие – DMCA). По думите на американския преговарящ, целта на тази секретност е да се предотвратят евентуалните протести сред гражданското общество в САЩ и Европа. Европейските потребители, чиито организации не са допуснати до преговорите, и европейските предприятия изобличават тези непрозрачни (5) и недемократични процедури, които, под претекст за борба с подправените стоки в интернет (една от главите на проектодоговора), биха могли да наложат същински полицейски контрол – включително чрез частни полиции – върху всички начини на обмен и общуване чрез интернет. Освен това според някои източници вече няма да се прави разлика между търговия с подправени стоки и частно копие. Спешно трябва да се въведе прозрачност в тези преговори, за да може гражданското общество да изложи вижданията си по темата, тъй като за разлика от него продуцентските лобита в Северна Америка имат непрекъснат достъп до преговорите.

3.6   ЕИСК също желае да бъде уведомяван за текущите обсъждания и предложения и да се произнася по тях. Би било жалко, ако оспорваните разпоредби от американския DMCA бъдат въведени в международен договор, който ще се конкурира с договорите на СОИС и ще внесе допълнително объркване в областта на авторското право и сродните му права в европейски и световен мащаб. Европейската позиция, при всички положения, не би трябвало да надхвърля досегашните достижения на правото на ЕС.

3.7   Всъщност според Комитета режимът на авторското право в интернет не би трябвало да дава на носителите на права възможност да контролират употребата на технологиите, каквато е съвременната тенденция в гореспоменатите национални законодателства, нито да им позволява да се намесват в личните кореспонденции. Прекалено дългото времетраене на закрилата (от 50 до 75 години след смъртта на автора или 75 години за юридическите лица), твърде големите права, предоставени на мултинационалните развлекателни компании, за да контролират медиите, биха били очевидна пречка за иновациите и напредъка на технологиите и не биха създали среда, благоприятна за конкуренцията; целта на закрилата е да гарантира справедливо заплащане на авторите и изпълнителите, а не някакво господстващо положение и право на намеса за разпространителите („majors“).

3.8   Комитетът препоръчва унифицирането на авторското право върху традиционната му основа, без прекалено строги правила за интернет.

3.9   Комитетът предлага да се създаде, например в съответствие с европейското авторско право, задължение за вписване в хармонизиран регистър на авторското право и сродните му права, срещу скромна такса, която ще покрива само разходите за вписване и ще се подновява например на всеки 10-20 години, за да се знаят имената и адресите на носителите на правата; един такъв свободно достъпен и непрекъснато актуализиран инструмент би облагодетелствал повторната употреба на осиротелите произведения, прехвърлянето им на други носители или превода им на други езици за всяко заинтересовано предприятие, което би желало да използва дадена творба с търговска цел, да получава по-лесно необходимите лицензи и разрешения.

3.10   Това би насърчило и запазването на творби (филми, магнитни ленти и др), най-вече ако носителите са неустойчиви. Творбите често се губят, случва се никога да не се преиздават или употребяват повторно, а върху някои носители – например старите ленти – има опасност просто да изчезнат завинаги.

3.11   Авторското право и бездруго се различава по това, че не се нуждае от регистриране или такса, за разлика от патентите или други права върху индустриалната собственост; то се отличава от тях и с времетраенето си, което в много отношения е прекалено дълго в сравнение с нуждите от новаторство и обмен на знания в информационното общество и в икономиката на знанието. Комитетът препоръчва авторското право и сродните му права да се регистрират, при условие че е уточнено естеството и заглавието на творбата, авторското право и други права върху творбата, името и адресът на носителите на правата, и ако е възможно, да се подновява на всеки 10-20 години срещу минимална такса, сведена до действителната стойност на регистрацията. Така желаещите да използват дадена творба с търговска цел ще могат по-лесно и свободно да получават необходимите лицензи и разрешения. Например то често се смесва с правото на собственост, но трябва да се анализира като временен монопол за употреба и изключително право за издаване на лицензи за употреба на защитените произведения, докато трае закрилата.

Брюксел, 29 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  Директива на Европейския парламент и Съвета от 29 април 2004 г., ОВ L 157, 30.4.2004 г., стр. 45–86.

1

(2)  Международни споразумения за свързаните с търговията аспекти на правата върху интелектуалната собственост, които се отнасят до търговията, включително търговията с подправени стоки (ADPIC или „TRIP'S“).

2

(3)  Вж. INT/325 в ОВ C 256, 27.10.2007, стр. 17; INT/448 в ОВ C 218, 11.09.2009, стр. 8; INT/461 в ОВ C 306/2009, стр.13 и INT/486 (предстои публикуване).

3

(4)  ОВ L 157, 30.04.2004 г., стр. 45-86 (становище на ЕИСК в ОВ C 32 от 5.2.2004 г., стр. 15).

4

(5)  Декларация относно ACTA, Европейски потребители, Трансатлантически диалог (вж. сайта на Европейското бюро на съюзите на потребители – BEUC).

5

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/109 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/109

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Общността в съвместна научноизследователска и развойна програма за Балтийско море (BONUS-169), предприета от няколко държави-членки“

COM(2009) 610 окончателен — 2009/0169 (COD)

2011/C 18/20

Главен докладчик: г-н RETUREAU

На 12 ноември 2009 г., в съответствие с член 169 и член 172, алинея втора от Договора за създаване на Европейската общност, Съветът реши да се консултира с Европейския икономически и социален комитет относно

„Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета относно участието на Общността в съвместна научноизследователска и развойна програма за Балтийско море (BONUS-169), предприета от няколко държави-членки“

COM(2009) 610 окончателен — 2009/0169 (COD).

На 15 декември 2009 г. Бюрото на Комитета възложи на специализирана секция „Единен пазар, производство и потребление“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, въз основа на член 57 от Правилника за дейността на 462-ата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 29 април), Европейският икономически и социален комитет реши да определи г-н Retureau за главен докладчик и прие настоящото становище със 140 гласа „за“, 4 гласа „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения и препоръки

1.1   Балтийско море е регион, в който са съсредоточени големи предизвикателства: то е засегнато от затоплянето на климата и замърсяването, дължащо се на дейността на човека и е същевременно район на икономическа и социална дейност със стратегическо значение поради естеството и броя на свързаните с нея работни места. Опазването му е от изключително важно значение за сегашното и бъдещите поколения и управлението му трябва да се осъществява съгласувано с всички държави и народи, населяващи бреговете му.

1.2   Не се уточнява, обаче, дали националните и европейските социални партньори от тези сектори ще бъдат включени в процедурите на консултация, които ще бъдат проведени от консорциума Bonus. Комитетът настоява това да бъде ясно потвърдено.

1.3   Системата за управление на тези платформи за консултация и Форумът за секторни изследвания трябва да включват участниците от гражданското общество и по-специално съответните европейски и национални социални партньори, а проектите по НИРД от програмата Bonus-169, по които ще работят научни работници в социалната област, трябва да включват изследвания, отразяващи вижданията на участниците в процесите на управление на работните места и уменията в секторите, обхванати от програмата.

1.4   ОВУР (оценките на въздействието върху устойчивото развитие) биха могли да бъдат полезен и ефикасен инструмент, спомагащ за вземането на решение относно подбора и изпълнението на проекти за НИРД в рамките на програмата BONUS-169, които да отчитат трите измерения на устойчивото развитие и да включват представителен подбор участници от гражданското общество в съответствие с предизвикателствата, свързани с тези три измерения.

1.5   Въпреки това, за съжаление, следва да се отбележи, че оценката на въздействието, осъществена в рамките на програмата Bonus-169, не отчита в достатъчна степен социалното измерение и заетостта, още повече че представители на гражданското общество (и по-специално синдикатите и европейските социални партньори) не участваха в изготвянето на програмата.

1.6   Участието на представителите на гражданското общество може да бъде организирано посредством най-малко два вида дейности:

| а) | подобряване на събирането и разпространяването на информацията, обработката на изразените позиции на участниците от гражданското общество от съответните страни, участващи в програмата Bonus-169, и на механизмите за обратна връзка; за тази цел трябва да се осигури прозрачност във връзка с признаването и използването на приноса на всички заинтересовани участници от гражданското общество, включително европейските социални партньори, и да се предвиди съответната обратна връзка; |
| --- | --- |

а)

подобряване на събирането и разпространяването на информацията, обработката на изразените позиции на участниците от гражданското общество от съответните страни, участващи в програмата Bonus-169, и на механизмите за обратна връзка; за тази цел трябва да се осигури прозрачност във връзка с признаването и използването на приноса на всички заинтересовани участници от гражданското общество, включително европейските социални партньори, и да се предвиди съответната обратна връзка;

| б) | съдържанието на повдигнатите от всички заинтересовани участници от гражданското общество, включително европейските социални партньори, да се включи в дискусиите и анализите; предизвикателството се състои в това да се предложи процес, който да окаже осезаемо въздействие върху разработването и осъществяването на програмата Bonus-169, като се отчитат трите измерения на устойчивото развитите (екологично, социално и икономическо). |
| --- | --- |

б)

съдържанието на повдигнатите от всички заинтересовани участници от гражданското общество, включително европейските социални партньори, да се включи в дискусиите и анализите; предизвикателството се състои в това да се предложи процес, който да окаже осезаемо въздействие върху разработването и осъществяването на програмата Bonus-169, като се отчитат трите измерения на устойчивото развитите (екологично, социално и икономическо).

1.7   Комитетът отново изразява своята подкрепа за програмата и за нейния механизъм на финансиране, който цели да осигури нови средства на Bonus-169, а не само да разпредели вече наличните, освен по отношение на изследователски инструменти, които са особено подходящи за поставените цели и ще бъдат предоставени изцяло на разположение за определен срок и въз основа на ограничен бюджет.

1.8   Провеждането на научноизследователска дейност в Балтийско море се оправдава поради факта, че на него имат излаз значителен брой държави-членки, засегнати от силното замърсяване, натрупано през индустриалната епоха, което продължава и в наши дни и превръща Балтийско море в едно от най-замърсените големи водни пространства в света, до степен в която редица промишлени и занаятчийски дейности се поставят под въпрос, предвид факта, че основната част от населението и дейностите са съсредоточени в крайбрежната ивица. Според Комитета всички засегнати държави, при необходимост и Руската федерация, следва да участват в изследванията и да дадат своя принос в зависимост от възможностите си, като се отчита реалната ситуация по отношение на слабо населените страни и трети държави.

2.   Предложения на Комисията

2.1   Седмата рамкова програма на Европейската общност за научни изследвания, технологично развитие и демонстрационни дейности от 20 декември 2006 г. определя регионалните насоки за периода 2007-2013 г., като ги съсредоточава в четири основни вида дейности: „сътрудничество“, „идеи“, „хора“ и „капацитет“.

2.2   Решението на Европейския парламент и на Съвета от 29 октомври 2009 г. относно участието на Общността в съвместна програма за научни изследвания и развитие на Балтийско море (Bonus-169), изпълнявана от няколко европейски държави, прилага тази рамка към проблематиката, свързана с Балтийско море и определя целите и подробностите, свързани с финансирането на изпълнението на проекта.

2.3   За постигане на целите на BONUS-169 тя ще бъде осъществена на два ясно обособени етапа:

| а) | първоначален стратегически етап с времетраене две години, през който ще бъдат създадени подходящи форуми за консултации с оглед активно участие на заинтересованите страни, ще бъде подготвен стратегически план за научни изследвания и ще бъдат разработени и разширени строги правила и ред за изпълнение; |
| --- | --- |

а)

първоначален стратегически етап с времетраене две години, през който ще бъдат създадени подходящи форуми за консултации с оглед активно участие на заинтересованите страни, ще бъде подготвен стратегически план за научни изследвания и ще бъдат разработени и разширени строги правила и ред за изпълнение;

| б) | етап на изпълнение с времетраене минимум 5 години, през който ще бъдат публикувани най-малко три съвместни покани за представяне на предложения с оглед финансиране на проекти със стратегическа насоченост по Bonus-169, отнасящи се конкретно до целите на инициативата. |
| --- | --- |

б)

етап на изпълнение с времетраене минимум 5 години, през който ще бъдат публикувани най-малко три съвместни покани за представяне на предложения с оглед финансиране на проекти със стратегическа насоченост по Bonus-169, отнасящи се конкретно до целите на инициативата.

2.4   Темите следва да бъдат заимствани от стратегическия план за научни изследвания по Bonus-169, да са съобразени в максималната възможна степен с установената пътна карта и да обхващат научни изследвания, технологично развитие и дейности за обучение и/или разпространение на информация.

2.5   Една от първите фази на проекта Bonus-169 се състоеше в провеждането на широки консултации с обществеността. На проекта беше посветена страница в Интернет, бяха извършени оценки на въздействието, бяха проведени консултации с НПО. Тези консултации бяха необходими и трябва да продължат по време на изпълнението на проектите. Горепосочените участници от гражданското общество трябва да участват в контрола на управлението на средствата и в развитието на жизнения цикъл на проектите, за да могат те наистина да се изпълняват с цел да „се инвестира повече и по-добре в научни знания с оглед на растеж и заетост“ (1), съгласно преразгледаната Лисабонска стратегия. В член 5 на решението на Европейския парламент и на Съвета от 29 октомври 2009 г. се уточнява, че Bonus EEIG, на която е възложено управлението на Bonus-169, трябва да се отчита пред Комисията от името на Общността. Съгласно член 13 Комисията съобщава на Парламента и Съвета заключенията от оценката на дейностите, предприети в рамките на BONUS-169. Следователно ЕИСК разполага само със средство за контрол a posteriori и няма възможност да изразява становища по осъществяването на проектите по BONUS-169.

2.6   Целите на Bonus-169 са определени в Приложение 1, параграф 1 от Решението. Въпреки че в буква „г“ се припомня необходимостта да „се изграждат подходящи форуми за консултации със заинтересованите страни, включително с представители на всички сектори с отношение към въпроса“, няма цел, която да припомня социално-икономическите цели на проекта, нито неговото значение за развитието на заетостта в района около Балтийско море.

2.7   Приложение 2 е от първостепенно значение, тъй като в него се определят ръководните органи на проекта Bonus-169. С параграф 4 се създава консултативен съвет, съставен от учени с международна известност, представители на съответните заинтересовани страни и гражданското общество с интереси в тези сектори. Именно в тези рамки представителите на работниците и работодателите, НПО и сдружения ще имат право на наблюдение, контрол и предложения във връзка с Bonus-169.

2.8   Става въпрос за дългосрочна програма, чийто срок може да бъде и срокът за осъществяване на съвместни дейности.

2.9   В дванадесетото съображение на Решението се посочва, че инициативата Bonus-169 „има пресечни точки с множество свързани научноизследователски програми на Общността за широка гама от човешки дейности, оказващи акумулиращи се въздействия върху екосистемата – като например рибарство, аквакултури, земеделие, инфраструктура, транспорт, обучение и мобилност на изследователите, както и социално-икономически проблеми.“

2.10   Организирането на програмата на два етапа трябва да позволи „да се гарантира ефективното използване и внедряване на резултатите в политиката и в споразумения за управление на ресурси в широка гама от икономически сектори“.

2.11   Аналогично, при оценката на въздействието се споменават икономическото и социалното въздействие в оценката на евентуалните икономически, екологични и социални последици (параграф 5, който е обаче твърде общ по отношение на социалните и екологичните аспекти). Някои варианти позволяват „подпомагане на други икономически сектори като морски инфраструктури, мини, съоръжения за вятърна енергия, транспорт, рибарство, нефтени, газови или телекомуникационни предприятия да възприемат поведение, което да е съобразено в по-голяма степен с опазването на околната среда и на тяхната екосистема.“ Този анализ е напълно недостатъчен (недостатъчно развит), но ясно посочва общата насока, на която ще се основава стратегическият етап на програмата.

2.12   Трите проекта, които ще бъдат подбрани и осъществени от Bonus EEIG трябва непременно да отчитат предизвикателствата от значение за социалния и човешкия фактор, свързани с изменението на климата, за крайбрежните зони на Балтийско море. Изменението на климата може да доведе до движения на населението, които ще имат социални последствия и отражения върху заетостта, които е целесъобразно да се прогнозират, както припомня становището по собствена инициатива на ЕИСК относно „Устойчивото развитие на крайбрежните зони“ от 13 октомври 2009 г. Съществува опасност трудовото законодателство в някои сектори като рибарството и морския транспорт да претърпи неблагоприятно развитие. Европейската комисия трябва да отчете тези фактори и в оценката и насоката на проектите да се предвиди обучение и преквалификация с помощта на участниците от гражданското общество и ЕИСК.

2.13   ЕС ще работи пряко с Bonus EEIG – мрежата от балтийски организации за финансиране на науката със седалище в Хелзинки, Финландия, която представлява специална структура за изпълнение на Bonus-169 и ще отговаря за разпределянето, администрирането, наблюдението и докладването относно използването на вноската на Общността и на паричните вноски на държавите-членки.

2.14   Bonus-169 се управлява от Bonus EEIG чрез нейния секретариат. Bonus EEIG трябва да изгради следните структури за целите на програмата: ръководен комитет, секретариат, консултативен съвет, форум за отраслови изследвания и форум на координаторите на проекти.

2.14.1   Консултативният съвет подпомага ръководния комитет и секретариата. Той се състои от учени с международна известност, представители на съответните заинтересовани страни, по-специално от секторите на туризма, възобновяемите енергийни източници, рибарството и аквакултурите, морския транспорт, биотехнологиите, доставчиците на технологии, индустриалните и обществените организации с интереси в тези сектори, други обединени балтийски научноизследователски програми, както и представители на други европейски морски региони.

2.14.2   Той предоставя съвети, насоки и препоръки по научни и политически въпроси във връзка с Bonus-169. Това включва съвети относно целите, приоритетите и направлението на BONUS-169, начини за подобряване на научноизследователските резултати от Bonus-169, по-специално по отношение на тяхното представяне и качество, изграждане на капацитет, свързване в мрежа и значение на извършваната работа за постигане на целите на Bonus-169. Той ще съдейства също така за използването и разпространението на резултатите от Bonus-169.

2.14.3   Освен това консултативният съвет на Bonus, включващ широка гама от заинтересовани страни като HELCOM, ICES, Генерална дирекция „Морско дело и рибарство“ на Европейската комисия, WWF и Финландската асоциация на земеделските стопани, изигра централна роля в подготовката на научния план и стратегията за изпълнение на Bonus-169.

2.15   Преработеното кратко изложение на плана на Bonus-169 за научни изследвания, представено на Генерална дирекция „Изследвания“ през юни 2009 г., се основава главно на работата и консултациите, осъществени за първоначалната инициатива Bonus-169.

2.16   Предвижда се по време на стратегическия етап на програмата да бъде осъществено обширно и стратегически насочено допитване до заинтересованите страни от други сектори с отношение към въпроса като земеделие, рибарство, аквакултури, транспорт и управление на водните ресурси.

2.17   Платформи за консултации със заинтересованите страни

2.17.1   Въз основа на задълбочен анализ на заинтересованите от Bonus-169 страни на местно, национално, регионално и европейско равнище ще бъдат създадени платформи и механизми за консултации с цел да се засили и институционализира участието на заинтересованите страни от всички засегнати сектори, за установяване на критични пропуски, подреждане по приоритет на научноизследователските теми и за подобрено внедряване на резултатите от научните изследвания. Ще бъдат привлечени за участие учени, включително по други природни науки освен морските, както и по дисциплини на обществените и икономическите науки, за да се гарантира изискваната мултидисциплинарност при разработването на стратегическия план за научни изследвания, на неговата стратегическа визия и на приоритетите за научни изследвания.

2.17.2   Ще бъде създаден форум за отраслови научни изследвания (включващ представители на министерства и други участници, занимаващи се с изследване и управление на региона на Балтийско море) като постоянен орган в подкрепа на програмата, отговарящ за обсъждане на плановете за програмата, резултатите и нововъзникващи потребности от научни изследвания с оглед вземането на решения. Този форум ще улесни напредъка на интегрирането на научноизследователската работа във всички балтийски страни и съвместното планиране по отношение на инфраструктурите; той ще допринесе и за изясняване на нуждите по отношение на научноизследователската работа, ще улесни внедряването на резултатите от изследванията и интегрирането на финансирането.

2.18   Значението на оценките на въздействието върху устойчивото развитие (ОВУР)

| 2.18.1 | Оценките на въздействието върху устойчивото развитие (ОВУР или SIA на английски) са основен политически инструмент за измерване на последствията от политиките и мерките върху трите стълба на устойчивото развитие (икономическия, социалния и екологичния). |
| --- | --- |

2.18.1

Оценките на въздействието върху устойчивото развитие (ОВУР или SIA на английски) са основен политически инструмент за измерване на последствията от политиките и мерките върху трите стълба на устойчивото развитие (икономическия, социалния и екологичния).

| 2.18.2 | ОВУР бяха проведени и използвани като инструмент от Европейската комисия най-вече в рамките на преговорите по търговските споразумения (но също и в не толкова официална форма в рамките на преговорите, предшестващи приемането на европейския регламент Reach и директивите от Европейския пакет в областта на енергетиката и климата) и имат голямо значение за процеса на консултации и отчитането на позициите и изискванията на участниците от гражданското общество. |
| --- | --- |

2.18.2

ОВУР бяха проведени и използвани като инструмент от Европейската комисия най-вече в рамките на преговорите по търговските споразумения (но също и в не толкова официална форма в рамките на преговорите, предшестващи приемането на европейския регламент Reach и директивите от Европейския пакет в областта на енергетиката и климата) и имат голямо значение за процеса на консултации и отчитането на позициите и изискванията на участниците от гражданското общество.

| 2.18.3 | За целите на ОВУ беше създаден набор от показатели:






  — | показатели на Световната банка и Комисията на ООН по устойчиво развитие за икономическия стълб; |
| --- | --- | --- |

2.18.3

За целите на ОВУ беше създаден набор от показатели:

—

показатели на Световната банка и Комисията на ООН по устойчиво развитие за икономическия стълб;

| — | показатели на Комисията на ООН по устойчиво развитие и на МОТ за социалния стълб, включващи достойния труд; |
| --- | --- |

—

показатели на Комисията на ООН по устойчиво развитие и на МОТ за социалния стълб, включващи достойния труд;

| — | показатели на Програмата на ООН за околната среда (UNEP), на Европейската агенция за околна среда и на Комисията на ООН по устойчиво развитие за екологичния стълб. |
| --- | --- |

—

показатели на Програмата на ООН за околната среда (UNEP), на Европейската агенция за околна среда и на Комисията на ООН по устойчиво развитие за екологичния стълб.

| 2.18.4 | В съобщение на Европейската комисия (2) относно ОВУР беше въведена цялостна рамка за оценките на въздействието във всички области на действие на Европейската комисия, по-специално преговорите и търговските споразумения. През март 2006 г. методологично ръководство, изготвено от ГД „Търговия“ формализира ОВУР, извършени във връзка с преговорите и прилагането на търговските споразумения между Европейския съюз и трети страни. |
| --- | --- |

2.18.4

В съобщение на Европейската комисия (2) относно ОВУР беше въведена цялостна рамка за оценките на въздействието във всички области на действие на Европейската комисия, по-специално преговорите и търговските споразумения. През март 2006 г. методологично ръководство, изготвено от ГД „Търговия“ формализира ОВУР, извършени във връзка с преговорите и прилагането на търговските споразумения между Европейския съюз и трети страни.

| 2.18.5 | Тези ОВУР могат да бъдат използвани като инструмент в процеса на консултации със значимите и представителни участници от гражданското общество. |
| --- | --- |

2.18.5

Тези ОВУР могат да бъдат използвани като инструмент в процеса на консултации със значимите и представителни участници от гражданското общество.

3.   Общи бележки

3.1   През 2009 г. ЕИСК заяви, че трябва се опрости предвиденият начин на управление. В проучвателното си становище относно „Макрорегионално сътрудничество – Разгръщане на стратегията за Балтийско море върху други макрорегиони в Европа“ (3) той предложи създаването на съвещателен „Балтийски форум на гражданското общество“ с цел улесняване на публичния дебат и информирането на обществеността относно прилагането на стратегията.

3.2   В един процес на глобално макро-регионално управление комуникацията във връзка с проектите и провеждането на оценки на въздействието на проектите върху населението и заетостта са от първостепенно значение. Необходимо е да се създадат сдружения и трансгранични мрежи между сродните организации в отделните държави-членки като синдикати, сдружения на потребителите и местни и доброволчески организации, за да се създаде гражданско общество, компетентно по социално-икономическата проблематика, свързана с региона на Балтийско море. Населението и работниците трябва да се възползват от резултатите от изследователските проекти. Трябва да се прогнозират нуждите от развитите по отношение на обучението, по-специално във връзка с развитието на региона в близко бъдеще като следствие от сегашната ситуация по отношение на ресурсите и от затоплянето на климата.

3.3   В т. 2.2.2 от Съобщението, посветена на заинтересованите страни, не се уточнява естеството на тези заинтересовани страни освен акцента, поставен върху участието на учени. В тази точка би трябвало да се спомене значението на гражданското общество при създаването на тези платформи на заинтересованите страни, включително полезната роля на европейските социални партньори на ЕИСК, както и европейските комитети за отраслов социален диалог, имащи отношение към програмата Bonus-169.

3.4   Полезната роля на европейските социални партньори би трябвало да бъде призната в системата на управление на програмата Bonus-169.

3.5   За оптимизирането на ролята на социалните и гражданските партньори би било от полза да се предвиди обучение на техните представители за работа в платформите за консултации, което да се включи в бюджетен ред.

4.   Допълнителни бележки

4.1   Става въпрос за програма, която да даде тласък на научноизследователската дейност за почистване на Балтийско море и за международна координация на учените.

4.2   Очевидно е, че тази научноизследователска програма има твърде непосредствено въздействие върху:

| — | икономическата и индустриална тъкан на басейна; |
| --- | --- |

—

икономическата и индустриална тъкан на басейна;

| — | отрасловото развитие (вътре- и междуотраслово); |
| --- | --- |

—

отрасловото развитие (вътре- и междуотраслово);

| — | видовете работни места и необходимите за тях умения, като в крайна сметка вероятно ще се наложи някои работници да сменят професията си или да се адаптират към дълбоки промени. |
| --- | --- |

—

видовете работни места и необходимите за тях умения, като в крайна сметка вероятно ще се наложи някои работници да сменят професията си или да се адаптират към дълбоки промени.

4.3   ЕИСК отправя следните предложения, с които се преследват две цели:

| — | програмата Bonus-169 да отчита социалното въздействие, както и това върху професиите, нуждата от нови умения и отпадането на други, които понастоящем намират приложение; по възможност това социално въздействие да се прогнозира (предвиждания и мерки за преквалифицирането на някои групи население към нови професии); |
| --- | --- |

—

програмата Bonus-169 да отчита социалното въздействие, както и това върху професиите, нуждата от нови умения и отпадането на други, които понастоящем намират приложение; по възможност това социално въздействие да се прогнозира (предвиждания и мерки за преквалифицирането на някои групи население към нови професии);

| — | мерките за насърчаване на положителните ефекти и смекчаване на отрицателните последствия да се разработват съгласувано с представителите на гражданското общество. |
| --- | --- |

—

мерките за насърчаване на положителните ефекти и смекчаване на отрицателните последствия да се разработват съгласувано с представителите на гражданското общество.

4.4   За да се отговори на двете посочени по-горе цели, ЕИСК отправя двойно предложение:

| а. | за пълноценно включване на икономическите и социалните представители; |
| --- | --- |

а.

за пълноценно включване на икономическите и социалните представители;

| б. | за осъществяване на оценка на въздействието не по модела на оценките, извършвани в Комисията, а по модела на ОВУР (дори с няколко подобрения); |
| --- | --- |

б.

за осъществяване на оценка на въздействието не по модела на оценките, извършвани в Комисията, а по модела на ОВУР (дори с няколко подобрения);

4.4.1   Пълноценно включване на икономическите и социалните представители (а)

| — | включване на европейските и националните социални партньори от „участващите страни“ във форума за отраслови научни изследвания, както беше посочено по-горе; |
| --- | --- |

—

включване на европейските и националните социални партньори от „участващите страни“ във форума за отраслови научни изследвания, както беше посочено по-горе;

| — | но също и внасяне на уточнения относно „механизмите за консултации“ на платформата за консултации със заинтересованите страни; ако става въпрос просто за Интернет връзка, за периодично информиране, това няма да доведе до нищо:






  — | твърде много различни гласове създават какофония, този „обществен“ глас трябва да бъде организиран; |
| --- | --- | --- |

—

но също и внасяне на уточнения относно „механизмите за консултации“ на платформата за консултации със заинтересованите страни; ако става въпрос просто за Интернет връзка, за периодично информиране, това няма да доведе до нищо:

—

твърде много различни гласове създават какофония, този „обществен“ глас трябва да бъде организиран;

| — | може да се предложи създаването на малобройна работна група от социалните и икономическите партньори, която да работи съвместно и съгласувано, и която да допълва работата на учените; |
| --- | --- |

—

може да се предложи създаването на малобройна работна група от социалните и икономическите партньори, която да работи съвместно и съгласувано, и която да допълва работата на учените;

| — | може да се отиде по-далеч и да се предложи тази работна група да служи като отправна точка за изготвянето на проучването на въздействието (участие в ръководния комитет на проучването) и да даде консултативно становище на Европейската комисия. Оценката на въздействието също трябва да бъде популяризирана и резултатите да станат обществено достояние в участващите държави. |
| --- | --- |

—

може да се отиде по-далеч и да се предложи тази работна група да служи като отправна точка за изготвянето на проучването на въздействието (участие в ръководния комитет на проучването) и да даде консултативно становище на Европейската комисия. Оценката на въздействието също трябва да бъде популяризирана и резултатите да станат обществено достояние в участващите държави.

4.4.2   Осъществяване на оценката на въздействието не по модела на оценките, извършвани в Комисията, а по модела на ОВУР (б);

| — | да се предложи оценката на въздействието да бъде наистина оценка на въздействието върху устойчивото развитие и да включва социалните, икономическите и екологичните елементи; |
| --- | --- |

—

да се предложи оценката на въздействието да бъде наистина оценка на въздействието върху устойчивото развитие и да включва социалните, икономическите и екологичните елементи;

| — | в частност, да не се забравя включването на елементи, свързани с корекциите за икономическо и промишлено приспособяване, както и преходите, свързани със заетостта; например оценката би могла да включва елементи като:






  — | „картографиране“ на професиите в района около Балтийския басейн; |
| --- | --- | --- |

—

в частност, да не се забравя включването на елементи, свързани с корекциите за икономическо и промишлено приспособяване, както и преходите, свързани със заетостта; например оценката би могла да включва елементи като:

—

„картографиране“ на професиите в района около Балтийския басейн;

| — | идентифициране на „застрашените“ професии (тези, които са застрашени от изчезване) и на професиите с голям потенциал за развитие в зависимост от различните научноизследователски програми; |
| --- | --- |

—

идентифициране на „застрашените“ професии (тези, които са застрашени от изчезване) и на професиите с голям потенциал за развитие в зависимост от различните научноизследователски програми;

| — | идентифициране и на капацитета като развитие на уменията; равнище на знанията, възможности за адаптиране към нови знания/умения, наличие на местни сектори за учене/обучение; |
| --- | --- |

—

идентифициране и на капацитета като развитие на уменията; равнище на знанията, възможности за адаптиране към нови знания/умения, наличие на местни сектори за учене/обучение;

| — | включване на работните места, свързани с новите и бъдещите промишлени отрасли. |
| --- | --- |

—

включване на работните места, свързани с новите и бъдещите промишлени отрасли.

| — | Тези елементи са от съществено значение за подготовката на териториално прогнозно управление на работните места и уменията (4) и не могат да се създават „в стерилна среда“, само сред учените. |
| --- | --- |

—

Тези елементи са от съществено значение за подготовката на териториално прогнозно управление на работните места и уменията (4) и не могат да се създават „в стерилна среда“, само сред учените.

Брюксел, 29 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  COM(2009) 610 окончателен, т.1.4.

1

(2)  COM(2002) 276 окончателен.

2

(3)  ОВ C 318, 23.12.2009 г., стр. 6.

3

(4)  Прогнозното управление на работните места и уменията позволява по-добро прогнозиране на приспособяването на уменията към работните места, по-добро овладяване на последствията от технологичните и икономическите промени, по-добър синтез между факторите конкурентоспособност, организация, осигуряваща квалификация, и развитие на уменията на работниците, по-добро управление на професионалното развитие, намаляване на рисковете и на разходите, свързани с дисбалансите, по-добър подбор и програмиране на действията за необходимите корекции (www.wikipedia.org).

4

---

| 19.1.2011 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 18/114 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2011

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 18/114

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно финансовото участие на Европейския съюз в Международния фонд за Ирландия (2007—2010 г.)

COM(2010) 12 — 2010/0004 (COD)

2011/C 18/21

Главен докладчик: г-н SMYTH

На 19 февруари 2010 г. Съветът на Европейския съюз и на 18 февруари 2010 г. Европейският парламент решиха, в съответствие с член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз, да се консултират с Европейския икономически и социален комитет относно

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно финансовото участие на Европейския съюз в Международния фонд за Ирландия (2007-2010 г.)

COM(2010) 12 – 2010/0004 (COD).

На 16 февруари 2010 г. Бюрото на Европейския икономически и социален комитет възложи на специализирана секция „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ да подготви работата на Комитета по този въпрос.

Предвид неотложното естество на работата, на 462-рата си пленарна сесия, проведена на 28 и 29 април 2010 г. (заседание от 29 април), Европейският икономически и социален комитет определи г-н Smyth за главен докладчик и прие настоящото становище с 103 гласа „за“, 1 глас „против“ и 3 гласа „въздържал се“.

1.   Заключения

1.1   ЕИСК отбелязва, че предложението на Комисията за регламент относно финансовото участие на Европейския съюз в Международния фонд за Ирландия (за периода 2007-2010 г.) се основава на член 175 и член 352, параграф 1 от ДФЕС и е съобразено с решението на Съда на Европейския съюз от 3 септември 2009 г. по дело C-166/07.

1.2   ЕИСК одобрява гореспоменатото предложение.

2.   Обосновка и препоръки

2.1   Международният фонд за Ирландия (наричан по-долу МФИ) беше създаден през 1986 г. от правителствата на Обединеното кралство и на Ирландия с цел „подпомагане на социалното и икономическото развитие и насърчаване на помирението между националистите и юнионистите на остров Ирландия“. ЕС, наред със САЩ, Канада, Австралия и Нова Зеландия, беше един от основните донори, внесли общо 849 млн. евро, с които бяха финансирани над 5 700 проекта в Северна Ирландия и граничните области в продължение на повече от 20 години.

2.2   В своето становище по собствена инициатива относно „Ролята на ЕС в мирния процес в Северна Ирландия“
   (1) ЕИСК подчертава значението на МФИ и одобрява бързо коригиране на правната основа, уреждаща финансовото участие на ЕС в МФИ за периода 2007-2010 г., като се има предвид решението по дело C-166/07 на Съда на Европейския съюз.

Брюксел, 29 април 2010 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Mario SEPI

---

(1)  ОВ C 100 от 30.04.2009 г., стр. 100, параграф 6.4.8.

1

---