# Europeiska unionens C 327/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.327.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 327 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången4 december 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.327.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 327

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången4 december 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2010/C 327/01 | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ungdomsarbete | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2010/C 327/01

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ungdomsarbete

1

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 327/02 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 6 |
| 2010/C 327/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group) (
  1
  ) | 10 |
| 2010/C 327/04 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV) (
  1
  ) | 10 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 327/02

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

6

2010/C 327/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group) (
  1
  )

1

10

2010/C 327/04

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV) (
  1
  )

1

10

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2010/C 327/05 | Rådets slutsatser den 19 november 2010 om utbildning för hållbar utveckling | 11 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 327/06 | Eurons växelkurs | 15 |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA |
| 2010/C 327/07 | Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske | 16 |
| 2010/C 327/08 | Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske | 17 |
| 2010/C 327/09 | Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske | 18 |
| 2010/C 327/10 | Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske | 19 |
| 2010/C 327/11 | Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske | 20 |
| 2010/C 327/12 | Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske | 21 |
| 2010/C 327/13 | Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske | 22 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2010/C 327/05

Rådets slutsatser den 19 november 2010 om utbildning för hållbar utveckling

11

Europeiska kommissionen

2010/C 327/06

Eurons växelkurs

15

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

2010/C 327/07

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

16

2010/C 327/08

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

17

2010/C 327/09

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

18

2010/C 327/10

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

19

2010/C 327/11

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

20

2010/C 327/12

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

21

2010/C 327/13

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

22

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 327/14 | Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vinylacetat med ursprung i Förenta staterna | 23 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 327/14

Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vinylacetat med ursprung i Förenta staterna

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/1

---

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ungdomsarbete

2010/C 327/01

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM DEN POLITISKA BAKGRUNDEN TILL DENNA FRÅGA SOM ÅTERGES I BILAGAN, SÄRSKILT FÖLJANDE:

| (1) | I fördraget föreskrivs det att EU:s insatser ska syfta till att främja utvecklingen av utbytesprogram för ungdomar och ungdomsledare (nedan kallade ungdomsarbetare och ungdomsledare) och stimulera ungdomars deltagande i den demokratiska processen. |
| --- | --- |

(1)

I fördraget föreskrivs det att EU:s insatser ska syfta till att främja utvecklingen av utbytesprogram för ungdomar och ungdomsledare (nedan kallade ungdomsarbetare och ungdomsledare) och stimulera ungdomars deltagande i den demokratiska processen.

| (2) | Europaparlamentet och rådet antog genom beslut nr 1719/2006/EG (1) programmet Aktiv ungdom; detta program som har haft allt större framgång i samtliga medlemsstater innehåller en viktig del vars syfte är att bidra till att förbättra kvaliteten på stödstrukturer för ungdomsverksamhet och öka resurserna för det civila samhällets organisationer på ungdomsområdet. |
| --- | --- |

(2)

Europaparlamentet och rådet antog genom beslut nr 1719/2006/EG (1) programmet Aktiv ungdom; detta program som har haft allt större framgång i samtliga medlemsstater innehåller en viktig del vars syfte är att bidra till att förbättra kvaliteten på stödstrukturer för ungdomsverksamhet och öka resurserna för det civila samhällets organisationer på ungdomsområdet.

| (3) | Rådet antog den 29 november 2009 en resolution om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018); i dessa samarbetsramar betraktas främjande och utvecklande av ungdomsarbetet som sektorsövergripande frågor. |
| --- | --- |

(3)

Rådet antog den 29 november 2009 en resolution om förnyade ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010–2018); i dessa samarbetsramar betraktas främjande och utvecklande av ungdomsarbetet som sektorsövergripande frågor.

| (4) | Europeiska rådet såg i sina slutsatser av den 17 juni 2010 fram mot presentationen av övriga flaggskeppsinitiativ före årets slut (2). |
| --- | --- |

(4)

Europeiska rådet såg i sina slutsatser av den 17 juni 2010 fram mot presentationen av övriga flaggskeppsinitiativ före årets slut (2).

SOM BEAKTAR

det första europeiska konventet om ungdomsarbete den 7–10 juli 2010 i Gent (Belgien), där vikten av ungdomsarbete framhölls,

OCH SOM BEAKTAR ATT:

| — | målen på ungdomsområdet enligt de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010-2018) (nedan kallade de förnyade ramarna) är att






  — | skapa fler och lika möjligheter för alla ungdomar inom utbildningen och på arbetsmarknaden, och att |
| --- | --- | --- |

—

målen på ungdomsområdet enligt de förnyade ramarna för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet (2010-2018) (nedan kallade de förnyade ramarna) är att

—

skapa fler och lika möjligheter för alla ungdomar inom utbildningen och på arbetsmarknaden, och att

| — | främja ett aktivt medborgarskap, social integration och solidaritet för alla ungdomar, |
| --- | --- |

—

främja ett aktivt medborgarskap, social integration och solidaritet för alla ungdomar,

| — | det i de förnyade ramarna fastställs åtta insatsområden (3) där sektorsövergripande ungdomspolitiska initiativ bör tas och där ungdomsarbete kan bidra; andra viktiga insatsområden i detta avseende är mänskliga rättigheter och demokrati, kulturell mångfald och rörlighet, |
| --- | --- |

—

det i de förnyade ramarna fastställs åtta insatsområden (3) där sektorsövergripande ungdomspolitiska initiativ bör tas och där ungdomsarbete kan bidra; andra viktiga insatsområden i detta avseende är mänskliga rättigheter och demokrati, kulturell mångfald och rörlighet,

| — | rådet har enats om att ungdomsarbete enligt dessa förnyade ramar är en generell term som omfattar ett brett spektrum av verksamheter av social, kulturell, utbildningsrelaterad eller politisk natur både av, med och för ungdomar; sådana verksamheter omfattar i allt högre grad även idrott och tjänster för ungdomar, |
| --- | --- |

—

rådet har enats om att ungdomsarbete enligt dessa förnyade ramar är en generell term som omfattar ett brett spektrum av verksamheter av social, kulturell, utbildningsrelaterad eller politisk natur både av, med och för ungdomar; sådana verksamheter omfattar i allt högre grad även idrott och tjänster för ungdomar,

| — | ett antal vägledande principer bör följas inom all politik och verksamhet som rör ungdomsarbete, nämligen vikten av att främja jämställdhet och bekämpa alla former av diskriminering samt respektera de rättigheter och följa de principer som erkänns i bland annat artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, samt att hänsyn bör tas till eventuella skillnader i ungdomars levnadsförhållanden, behov, ambitioner, intressen och attityder som beror på olika faktorer och att alla ungdomar bör ses som en resurs för samhället, |
| --- | --- |

—

ett antal vägledande principer bör följas inom all politik och verksamhet som rör ungdomsarbete, nämligen vikten av att främja jämställdhet och bekämpa alla former av diskriminering samt respektera de rättigheter och följa de principer som erkänns i bland annat artiklarna 21 och 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, samt att hänsyn bör tas till eventuella skillnader i ungdomars levnadsförhållanden, behov, ambitioner, intressen och attityder som beror på olika faktorer och att alla ungdomar bör ses som en resurs för samhället,

| — | kampen mot fattigdom och social utestängning är ett av Europeiska unionens och dess medlemsstaters viktigaste åtaganden; social utestängning skadar medborgarnas välfärd och hindrar deras möjlighet att uttrycka sig och vara delaktiga i samhället; fattigdom och social utestängning ska bekämpas både inom Europeiska unionen och externt i enlighet med FN:s millennieutvecklingsmål, |
| --- | --- |

—

kampen mot fattigdom och social utestängning är ett av Europeiska unionens och dess medlemsstaters viktigaste åtaganden; social utestängning skadar medborgarnas välfärd och hindrar deras möjlighet att uttrycka sig och vara delaktiga i samhället; fattigdom och social utestängning ska bekämpas både inom Europeiska unionen och externt i enlighet med FN:s millennieutvecklingsmål,

INSER ATT:

| — | otaliga barn, ungdomar, ungdomsarbetare och ungdomsledare med olika bakgrund i samtliga medlemsstater deltar i, drar nytta av eller är aktiva inom en lång rad olika typer av ungdomsarbetsverksamhet; sådan verksamhet kan äga rum i många sammanhang och lösa olika frågor som inverkar på deras liv och den verklighet de lever i, |
| --- | --- |

—

otaliga barn, ungdomar, ungdomsarbetare och ungdomsledare med olika bakgrund i samtliga medlemsstater deltar i, drar nytta av eller är aktiva inom en lång rad olika typer av ungdomsarbetsverksamhet; sådan verksamhet kan äga rum i många sammanhang och lösa olika frågor som inverkar på deras liv och den verklighet de lever i,

| — | ungdomsarbete äger rum såväl utanför den schemalagda undervisningen som i specifika fritidsaktiviteter och grundar sig på icke-formella och informella inlärningsprocesser och på frivilligt deltagande; dessa aktiviteter och processer förvaltas av deltagarna själva eller äger helt eller delvis rum under pedagogisk ledning av antingen professionella eller frivilliga ungdomsarbetare och ungdomsledare och kan utvecklas och förändras beroende på dynamiken, |
| --- | --- |

—

ungdomsarbete äger rum såväl utanför den schemalagda undervisningen som i specifika fritidsaktiviteter och grundar sig på icke-formella och informella inlärningsprocesser och på frivilligt deltagande; dessa aktiviteter och processer förvaltas av deltagarna själva eller äger helt eller delvis rum under pedagogisk ledning av antingen professionella eller frivilliga ungdomsarbetare och ungdomsledare och kan utvecklas och förändras beroende på dynamiken,

| — | ungdomsarbete organiseras och utförs på olika sätt (av organisationer som leds av ungdomar, organisationer för ungdomar, informella grupper eller genom ungdomsförvaltningar och offentliga myndigheter) och utformas på lokal, regional, nationell eller europeisk nivå med beaktande av t.ex.






  — | det samhälle och det historiska, sociala och politiska sammanhang där ungdomsarbetet äger rum, |
| --- | --- | --- |

—

ungdomsarbete organiseras och utförs på olika sätt (av organisationer som leds av ungdomar, organisationer för ungdomar, informella grupper eller genom ungdomsförvaltningar och offentliga myndigheter) och utformas på lokal, regional, nationell eller europeisk nivå med beaktande av t.ex.

—

det samhälle och det historiska, sociala och politiska sammanhang där ungdomsarbetet äger rum,

| — | målet att inkludera alla barn och ungdomar och ge dem egenansvar, särskilt de som har färre möjligheter, |
| --- | --- |

—

målet att inkludera alla barn och ungdomar och ge dem egenansvar, särskilt de som har färre möjligheter,

| — | ungdomsarbetarnas och ungdomsledarnas engagemang, |
| --- | --- |

—

ungdomsarbetarnas och ungdomsledarnas engagemang,

| — | organisationerna, tjänsterna eller leverantörerna, vare sig dessa är statliga eller icke-statliga, leds av ungdomar eller ej, |
| --- | --- |

—

organisationerna, tjänsterna eller leverantörerna, vare sig dessa är statliga eller icke-statliga, leds av ungdomar eller ej,

| — | den strategi eller metod som används med beaktande av ungdomars behov, |
| --- | --- |

—

den strategi eller metod som används med beaktande av ungdomars behov,

| — | lokala och regionala myndigheter i många medlemsstater som också spelar en viktig roll när det gäller att stödja och utveckla lokalt och regionalt ungdomsarbete, |
| --- | --- |

—

lokala och regionala myndigheter i många medlemsstater som också spelar en viktig roll när det gäller att stödja och utveckla lokalt och regionalt ungdomsarbete,

KONSTATERAR ATT:

| — | ungdomar är en integrerad del av ett allt komplexare samhälle; de formas genom påverkan från en rad olika faktorer och miljöer, i hemmet och skolan, på arbetsplatsen och av jämnåriga och medier; i detta sammanhang kan ungdomsarbete spela en viktig roll för ungdomars utveckling, |
| --- | --- |

—

ungdomar är en integrerad del av ett allt komplexare samhälle; de formas genom påverkan från en rad olika faktorer och miljöer, i hemmet och skolan, på arbetsplatsen och av jämnåriga och medier; i detta sammanhang kan ungdomsarbete spela en viktig roll för ungdomars utveckling,

| — | ungdomsarbete, som kompletterar formella utbildningsmiljöer, kan medföra stora fördelar för barn och ungdomar genom att erbjuda en lång och varierad rad olika informella och icke formella inlärningsmöjligheter och lämpliga målinriktade strategier, |
| --- | --- |

—

ungdomsarbete, som kompletterar formella utbildningsmiljöer, kan medföra stora fördelar för barn och ungdomar genom att erbjuda en lång och varierad rad olika informella och icke formella inlärningsmöjligheter och lämpliga målinriktade strategier,

| — | ungdomsarbete uppmanar ungdomar att ta ansvar och stå till svars för sina handlingar genom att de ges en aktiv roll i dess utveckling och genomförande; ungdomsarbete kan erbjuda en bekväm, trygg, inspirerande och trivsam miljö där alla barn och ungdomar, antingen enskilt eller i grupp, kan uttrycka sig, lära av varandra, träffas, leka, utforska och experimentera, |
| --- | --- |

—

ungdomsarbete uppmanar ungdomar att ta ansvar och stå till svars för sina handlingar genom att de ges en aktiv roll i dess utveckling och genomförande; ungdomsarbete kan erbjuda en bekväm, trygg, inspirerande och trivsam miljö där alla barn och ungdomar, antingen enskilt eller i grupp, kan uttrycka sig, lära av varandra, träffas, leka, utforska och experimentera,

| — | ungdomsarbete dessutom bör ge ungdomar möjlighet att utveckla en lång rad olika personliga och yrkesmässiga färdigheter som inte styrs av stereotyper liksom sådan nyckelkompetens som kan bidra till det moderna samhället; därför kan ungdomsarbete spela en viktig roll i samband med utvecklingen av ungdomars självständighet, självbestämmande och entreprenörsanda, |
| --- | --- |

—

ungdomsarbete dessutom bör ge ungdomar möjlighet att utveckla en lång rad olika personliga och yrkesmässiga färdigheter som inte styrs av stereotyper liksom sådan nyckelkompetens som kan bidra till det moderna samhället; därför kan ungdomsarbete spela en viktig roll i samband med utvecklingen av ungdomars självständighet, självbestämmande och entreprenörsanda,

| — | ungdomsarbetet, som överför universella värderingar kring mänskliga rättigheter, demokrati, fred, antirasism, kulturell mångfald, solidaritet, jämställdhet och hållbar utveckling, också kan ha ett socialt mervärde eftersom det kan






  — | främja deltagande i samhällslivet och ansvarstagande, frivilligt engagemang och aktivt medborgarskap, |
| --- | --- | --- |

—

ungdomsarbetet, som överför universella värderingar kring mänskliga rättigheter, demokrati, fred, antirasism, kulturell mångfald, solidaritet, jämställdhet och hållbar utveckling, också kan ha ett socialt mervärde eftersom det kan

—

främja deltagande i samhällslivet och ansvarstagande, frivilligt engagemang och aktivt medborgarskap,

| — | förstärka samhällsuppbyggnaden och det civila samhället på alla nivåer (t.ex. genom dialog mellan olika generationer och kulturer), |
| --- | --- |

—

förstärka samhällsuppbyggnaden och det civila samhället på alla nivåer (t.ex. genom dialog mellan olika generationer och kulturer),

| — | bidra till att utveckla ungdomars kreativitet, kulturella och sociala medvetenhet, entreprenörskap och innovation, |
| --- | --- |

—

bidra till att utveckla ungdomars kreativitet, kulturella och sociala medvetenhet, entreprenörskap och innovation,

| — | erbjuda möjligheter till social delaktighet för alla barn och ungdomar, |
| --- | --- |

—

erbjuda möjligheter till social delaktighet för alla barn och ungdomar,

| — | nå ungdomar med färre möjligheter genom en rad olika metoder som är flexibla och snabbt anpassningsbara, |
| --- | --- |

—

nå ungdomar med färre möjligheter genom en rad olika metoder som är flexibla och snabbt anpassningsbara,

| — | ungdomsarbete därför fyller olika funktioner i samhället och kan bidra till ungdomsrelaterade politikområden som livslångt lärande, social delaktighet och sysselsättning, |
| --- | --- |

—

ungdomsarbete därför fyller olika funktioner i samhället och kan bidra till ungdomsrelaterade politikområden som livslångt lärande, social delaktighet och sysselsättning,

| — | ungdomsarbete, oavsett om det utförs av volontärer eller yrkesverksamma, har en betydande socioekonomisk potential eftersom det kan skapa ekonomisk aktivitet, tillhandahålla infrastruktur och ekonomiska förmåner samt ökar ungdomssysselsättningen; arbetsmarknaden kan dra nytta av den personliga och yrkesmässiga kunskap och kompetens som både deltagare och ungdomsarbetare och ungdomsledare fått genom ungdomsarbete; sådana färdigheter och sådan kompetens måste värderas tillräckligt och ges verkligt erkännande, |
| --- | --- |

—

ungdomsarbete, oavsett om det utförs av volontärer eller yrkesverksamma, har en betydande socioekonomisk potential eftersom det kan skapa ekonomisk aktivitet, tillhandahålla infrastruktur och ekonomiska förmåner samt ökar ungdomssysselsättningen; arbetsmarknaden kan dra nytta av den personliga och yrkesmässiga kunskap och kompetens som både deltagare och ungdomsarbetare och ungdomsledare fått genom ungdomsarbete; sådana färdigheter och sådan kompetens måste värderas tillräckligt och ges verkligt erkännande,

| — | programmet Aktiv ungdom bidrar på ett viktigt sätt till ungdomsarbetets kvalitet på alla nivåer samt till utveckling av kompetensen hos ungdomsarbetare och ungdomsledare och till erkännande av icke formellt lärande inom ungdomsarbetet genom att tillhandahålla erfarenheter av rörlighet i utbildningssyfte och arbete i nätverk för ungdomsarbetare och ungdomsledare, |
| --- | --- |

—

programmet Aktiv ungdom bidrar på ett viktigt sätt till ungdomsarbetets kvalitet på alla nivåer samt till utveckling av kompetensen hos ungdomsarbetare och ungdomsledare och till erkännande av icke formellt lärande inom ungdomsarbetet genom att tillhandahålla erfarenheter av rörlighet i utbildningssyfte och arbete i nätverk för ungdomsarbetare och ungdomsledare,

ÄR DÄRFÖR ÖVERENS OM ATT:

följande principer bör beaktas vid tillämpningen av denna resolution:

| — | Ungdomar, ungdomsorganisationer, ungdomsarbetare och ungdomsledare, ungdomsforskare, politiska beslutsfattare och andra ungdomspolitiskt sakkunniga bör engageras i utvecklingen, genomförandet och utvärderingen av särskilda ungdomsinitiativ på alla nivåer. |
| --- | --- |

—

Ungdomar, ungdomsorganisationer, ungdomsarbetare och ungdomsledare, ungdomsforskare, politiska beslutsfattare och andra ungdomspolitiskt sakkunniga bör engageras i utvecklingen, genomförandet och utvärderingen av särskilda ungdomsinitiativ på alla nivåer.

| — | Alla berörda aktörers roller och ansvar bör respekteras inom deras respektive kompetensområde. |
| --- | --- |

—

Alla berörda aktörers roller och ansvar bör respekteras inom deras respektive kompetensområde.

| — | Bättre kunskap om och förståelse för ungdomsarbete behöver inhämtas och delas. |
| --- | --- |

—

Bättre kunskap om och förståelse för ungdomsarbete behöver inhämtas och delas.

| — | De instrument som anges i de förnyade ramarna bör utnyttjas i full utsträckning för att integrera ett ungdomsarbetsperspektiv och genomföra särskilda initiativ för ungdomsarbete. |
| --- | --- |

—

De instrument som anges i de förnyade ramarna bör utnyttjas i full utsträckning för att integrera ett ungdomsarbetsperspektiv och genomföra särskilda initiativ för ungdomsarbete.

| — | Inom ungdomsarbetet bör särskild uppmärksamhet ägnas åt engagemanget för barn och ungdomar som är fattiga eller riskerar social utestängning. |
| --- | --- |

—

Inom ungdomsarbetet bör särskild uppmärksamhet ägnas åt engagemanget för barn och ungdomar som är fattiga eller riskerar social utestängning.

OCH UPPMANAR DÄRFÖR MEDLEMSSTATERNA ATT:

| — | främja olika slags hållbart stöd till ungdomsarbete, t.ex. tillräcklig finansiering, tillräckliga resurser eller tillräcklig infrastruktur; detta innebär också att avlägsna hinder för deltagande i ungdomsarbete och, i tillämpliga fall, att utforma strategier för ungdomsarbete, |
| --- | --- |

—

främja olika slags hållbart stöd till ungdomsarbete, t.ex. tillräcklig finansiering, tillräckliga resurser eller tillräcklig infrastruktur; detta innebär också att avlägsna hinder för deltagande i ungdomsarbete och, i tillämpliga fall, att utforma strategier för ungdomsarbete,

| — | stödja och utveckla ungdomsarbetets roll i genomförandet av de förnyade ramarna, särskilt ungdomsarbetets bidrag till målen inom de olika insatsområdena, |
| --- | --- |

—

stödja och utveckla ungdomsarbetets roll i genomförandet av de förnyade ramarna, särskilt ungdomsarbetets bidrag till målen inom de olika insatsområdena,

| — | i tillämpliga fall engagera lokala och regionala myndigheter och aktörer så att de verkligen medverkar i att utveckla, stödja och genomföra ungdomsarbete, |
| --- | --- |

—

i tillämpliga fall engagera lokala och regionala myndigheter och aktörer så att de verkligen medverkar i att utveckla, stödja och genomföra ungdomsarbete,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT:

| — | utarbeta en studie för att kartlägga ungdomsarbetets mångfald, omfattning och återverkningar inom EU och göra en uppföljning av detta ungdomsarbete i EU:s ungdomsrapport, |
| --- | --- |

—

utarbeta en studie för att kartlägga ungdomsarbetets mångfald, omfattning och återverkningar inom EU och göra en uppföljning av detta ungdomsarbete i EU:s ungdomsrapport,

| — | stödja europeiska icke-statliga ungdomsorganisationer och initiativ av mindre omfattning i syfte att stimulera ett starkt europeiskt civilt samhälle och ytterligare deltagande av ungdomar i den demokratiska processen, |
| --- | --- |

—

stödja europeiska icke-statliga ungdomsorganisationer och initiativ av mindre omfattning i syfte att stimulera ett starkt europeiskt civilt samhälle och ytterligare deltagande av ungdomar i den demokratiska processen,

| — | öka kvaliteten på ungdomsarbetet liksom på kapacitetsbyggande och kompetensutveckling för ungdomsarbetare och ungdomsledare samt förbättra erkännandet av det icke-formella lärandet inom ungdomsarbetet genom att tillhandahålla erfarenheter av rörlighet i utbildningssyfte för ungdomsarbetare och ungdomsledare, |
| --- | --- |

—

öka kvaliteten på ungdomsarbetet liksom på kapacitetsbyggande och kompetensutveckling för ungdomsarbetare och ungdomsledare samt förbättra erkännandet av det icke-formella lärandet inom ungdomsarbetet genom att tillhandahålla erfarenheter av rörlighet i utbildningssyfte för ungdomsarbetare och ungdomsledare,

| — | utveckla och stödja utvecklingen av användarvänliga europeiska verktyg (t.ex. ungdomspasset) för såväl oberoende bedömning som egenbedömning och instrument för dokumentation av ungdomsarbetares och ungdomsledares kompetens vilket skulle bidra till att erkänna och utvärdera kvaliteten på ungdomsarbetet i Europa, |
| --- | --- |

—

utveckla och stödja utvecklingen av användarvänliga europeiska verktyg (t.ex. ungdomspasset) för såväl oberoende bedömning som egenbedömning och instrument för dokumentation av ungdomsarbetares och ungdomsledares kompetens vilket skulle bidra till att erkänna och utvärdera kvaliteten på ungdomsarbetet i Europa,

| — | tillhandahålla tillräckliga och lämpliga europeiska plattformar såsom databaser, verksamhet med peer learning och konferenser för kontinuerligt utbyte av innovativ forskning och politik samt innovativa strategier, tillvägagångssätt och metoder, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla tillräckliga och lämpliga europeiska plattformar såsom databaser, verksamhet med peer learning och konferenser för kontinuerligt utbyte av innovativ forskning och politik samt innovativa strategier, tillvägagångssätt och metoder,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN:

| — | skapa bättre förutsättningar för och fler möjligheter till utveckling, stöd och genomförande av ungdomsarbete på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, |
| --- | --- |

—

skapa bättre förutsättningar för och fler möjligheter till utveckling, stöd och genomförande av ungdomsarbete på lokal, regional, nationell och europeisk nivå,

| — | oförbehållsamt erkänna, öka medvetenheten om, och stärka ungdomsarbetets roll i samhället, |
| --- | --- |

—

oförbehållsamt erkänna, öka medvetenheten om, och stärka ungdomsarbetets roll i samhället,

| — | ge möjlighet att vidareutveckla ungdomsarbetets kvalitet, |
| --- | --- |

—

ge möjlighet att vidareutveckla ungdomsarbetets kvalitet,

| — | stödja utvecklingen av nya strategier, eller förbättra de som redan finns, för kapacitetsuppbyggnad hos ungdomsarbetare och ungdomsledare samt att stödja det civila samhället i genomförandet av lämpliga former av utbildning för ungdomsarbetare och ungdomsledare, |
| --- | --- |

—

stödja utvecklingen av nya strategier, eller förbättra de som redan finns, för kapacitetsuppbyggnad hos ungdomsarbetare och ungdomsledare samt att stödja det civila samhället i genomförandet av lämpliga former av utbildning för ungdomsarbetare och ungdomsledare,

| — | fastställa olika former av ungdomsarbete, kompetenser och metoder som är gemensamma för ungdomsarbetare och ungdomsledare, i syfte att utveckla strategier för att stärka kvaliteten på och erkännandet av ungdomsarbete, |
| --- | --- |

—

fastställa olika former av ungdomsarbete, kompetenser och metoder som är gemensamma för ungdomsarbetare och ungdomsledare, i syfte att utveckla strategier för att stärka kvaliteten på och erkännandet av ungdomsarbete,

| — | främja ungdomsarbetares och ungdomsledares anställbarhet och deras rörlighet genom bättre kunskap om deras kvalifikationer och erkännande av de färdigheter som de förvärvat genom sina erfarenheter, |
| --- | --- |

—

främja ungdomsarbetares och ungdomsledares anställbarhet och deras rörlighet genom bättre kunskap om deras kvalifikationer och erkännande av de färdigheter som de förvärvat genom sina erfarenheter,

| — | främja och stödja forskning om ungdomsarbete och ungdomspolitik, inklusive dess historiska dimension och dess relevans för ungdomsarbetspolitiken i dag, |
| --- | --- |

—

främja och stödja forskning om ungdomsarbete och ungdomspolitik, inklusive dess historiska dimension och dess relevans för ungdomsarbetspolitiken i dag,

| — | tillhandahålla tillräcklig information om ungdomsarbete och göra det tillgängligt genom mekanismer som t.ex. europeiska och nationella kampanjer för ungdomsarbete samt öka synergin och komplementariteten mellan initiativen från Europeiska unionen, Europarådet och andra aktörer på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla tillräcklig information om ungdomsarbete och göra det tillgängligt genom mekanismer som t.ex. europeiska och nationella kampanjer för ungdomsarbete samt öka synergin och komplementariteten mellan initiativen från Europeiska unionen, Europarådet och andra aktörer på lokal, regional, nationell och europeisk nivå,

| — | främja möjligheter till utbyte, samarbete och arbete i nätverk mellan ungdomsarbetare och ungdomsledare, politiska beslutsfattare och forskare på lokal, regional, nationell, europeisk och internationell nivå, |
| --- | --- |

—

främja möjligheter till utbyte, samarbete och arbete i nätverk mellan ungdomsarbetare och ungdomsledare, politiska beslutsfattare och forskare på lokal, regional, nationell, europeisk och internationell nivå,

| — | inom ramen för ungdomsarbete i förekommande fall främja utveckling av en systematisk bedömning av vilka färdigheter och vilken kompetens som krävs för någon form av utbildning syftande till att förvärva kunskap och uppgraderade färdigheter, |
| --- | --- |

—

inom ramen för ungdomsarbete i förekommande fall främja utveckling av en systematisk bedömning av vilka färdigheter och vilken kompetens som krävs för någon form av utbildning syftande till att förvärva kunskap och uppgraderade färdigheter,

UPPMANAR DET CIVILA SAMHÄLLET SOM ÄR AKTIVT PÅ UNGDOMSOMRÅDET ATT:

| — | öka tillgången till ungdomsarbete för alla barn och ungdomar, särskilt för dem som har färre möjligheter, |
| --- | --- |

—

öka tillgången till ungdomsarbete för alla barn och ungdomar, särskilt för dem som har färre möjligheter,

| — | främja olika former av utbildning för ungdomsarbetare och ungdomsledare som är aktiva på ungdomsområdet i det civila samhället i syfte att garantera ungdomsarbetets kvalitet, |
| --- | --- |

—

främja olika former av utbildning för ungdomsarbetare och ungdomsledare som är aktiva på ungdomsområdet i det civila samhället i syfte att garantera ungdomsarbetets kvalitet,

| — | utvärdera befintliga strategier, tillvägagångssätt och metoder för ungdomsarbete och kontinuerligt investera i deras innovativa utveckling av dessa genom nya initiativ och ny verksamhet som grundar sig på de erfarenheter som barn, ungdomar, ungdomsarbetare och ungdomsledare gjort i verkligheten, |
| --- | --- |

—

utvärdera befintliga strategier, tillvägagångssätt och metoder för ungdomsarbete och kontinuerligt investera i deras innovativa utveckling av dessa genom nya initiativ och ny verksamhet som grundar sig på de erfarenheter som barn, ungdomar, ungdomsarbetare och ungdomsledare gjort i verkligheten,

| — | utbyta information och god praxis, samarbeta och arbeta i nätverk på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, |
| --- | --- |

—

utbyta information och god praxis, samarbeta och arbeta i nätverk på lokal, regional, nationell och europeisk nivå,

FRAMHÅLLER VIKTEN:

av att i samband med genomförandet av en konkurrenskraftig, hållbar Europa 2020-strategi för alla

| — | erkänna ungdomsarbetets betydelsefulla roll som en tillhandahållare för icke-formella inlärningsmöjligheter för alla ungdomar, |
| --- | --- |

—

erkänna ungdomsarbetets betydelsefulla roll som en tillhandahållare för icke-formella inlärningsmöjligheter för alla ungdomar,

| — | se till att ungdomsarbetet helt införlivas i initiativet Unga på väg och andra program/strategier som kommer att förse alla ungdomar, särskilt de som har färre möjligheter, med de relevanta färdigheter och den relevanta nyckelkompetens som behövs i ett samhälle och en ekonomi år 2020 och därefter. |
| --- | --- |

—

se till att ungdomsarbetet helt införlivas i initiativet Unga på väg och andra program/strategier som kommer att förse alla ungdomar, särskilt de som har färre möjligheter, med de relevanta färdigheter och den relevanta nyckelkompetens som behövs i ett samhälle och en ekonomi år 2020 och därefter.

---

(1)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 30.

(2)  Dok. EUCO 13/10.

(3)  De åtta områdena är: Utbildning, sysselsättning och entreprenörskap, hälsa och välbefinnande, deltagande, frivilligarbete, social integration, ungdomar i världen, kreativitet och kultur.

---

BILAGA

Politisk bakgrund

Resolution antagen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 14 december 2000 om den sociala integrationen av ungdomar (1).

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 14 februari 2002 om mervärdet av ungdomars volontärarbete inom ramen för utvecklingen av gemenskapens insatser i ungdomsfrågor (2).

Resolution av den 28 maj 2004 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om social integration av ungdomar (3).

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om erkännande av värdet av icke-formellt och informellt lärande på ungdomsområdet (4).

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 22 maj 2008, om delaktighet för ungdomar med färre möjligheter.

Rådets rekommendation av den 20 november 2008 om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen (5).

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1098/2008/EG av den 22 oktober 2008 om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) (6).

Rådets beslut 2010/37/EG av den 27 november 2009 om Europeiska året för frivilligarbete för främjande av aktivt medborgarskap (2011) (7).

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om aktiv integration av ungdomar: att bekämpa arbetslöshet och fattigdom (8).

Rådets slutsatser av den 11 maj 2010 om kompetens till stöd för livslångt lärande och initiativet om ny kompetens för nya arbetstillfällen (9).

Kommissionens meddelande med titeln Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla
   (10).

Europarådets resolution om ungdomspolitik (11).

---

(1)  EGT C 374, 28.12.2000, s. 5.

(2)  EGT C 50, 23.2.2002, s. 3.

(3)  Dok. 9601/04.

(4)  EUT C 168, 20.7.2006, s. 1.

(5)  EUT C 319, 13.12.2008, s. 8.

(6)  EUT L 298, 7.11.2008, s. 20.

(7)  EUT L 17, 22.1.2010, s. 43.

(8)  EUT C 137, 27.5.2010, s. 1.

(9)  EUT C 135, 26.5.2010, s. 8.

(10)  KOM(2010) 2020 slutlig.

(11)  Resolution CM/Res (2008)23. Antagen av ministerkommittén den 25 november 2008 vid det 1042:a mötet mellan ministrarnas företrädare.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/6

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 107 och 108 i FEUF

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

2010/C 327/02

| Datum för antagande av beslutet | 26.5.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 726/09 |
| Medlemsstat | Belgien |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Projet d’aide à la restructuration des activités fret de la SNCB
  Voorgenomen herstructureringssteun ten behoeve van de goederenactiviteiten van de NMBS |
| Rättslig grund | Décisions des conseils d’administration de la SNCB Holding et de la SNCB
  Beslissingen van de raad van bestuur van NMBS-holding en NMBS |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Omstrukturering av företag i svårigheter |
| Stödform | Andra tillskott av eget kapital |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 355 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 30.6.2010–31.12.2014 |
| Ekonomisk sektor | Järnvägstransporter |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministère de la Fonction publique et des entreprises publiques |
| Rue Royale 180 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Datum för antagande av beslutet

26.5.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 726/09

Medlemsstat

Belgien

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Projet d’aide à la restructuration des activités fret de la SNCB

Voorgenomen herstructureringssteun ten behoeve van de goederenactiviteiten van de NMBS

Rättslig grund

Décisions des conseils d’administration de la SNCB Holding et de la SNCB

Beslissingen van de raad van bestuur van NMBS-holding en NMBS

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Omstrukturering av företag i svårigheter

Stödform

Andra tillskott av eget kapital

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 355 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

30.6.2010–31.12.2014

Ekonomisk sektor

Järnvägstransporter

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministère de la Fonction publique et des entreprises publiques

Rue Royale 180

1000 Bruxelles

BELGIQUE

| Ministerie van Ambtenarenzaken en Overheidsbedrijven |
| --- |
| Koningstraat 180 |
| 1000 Brussel |
| BELGÏE |

Ministerie van Ambtenarenzaken en Overheidsbedrijven

Koningstraat 180

1000 Brussel

BELGÏE

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 30.9.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 67/10 |
| Medlemsstat | Litauen |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | JSC Toksika |
| Rättslig grund | 2007–2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programa – Lietuvos Respublikos Vyriausybes 2008 m. liepos 23 d. nutarimas Nr. 787
  „Dėl Sanglaudos skatinimo veiksmų programos priedo partvirtinimo“ – Aplinkos ministro įsakymo projektas dėl finansavimo sąlygų aprašo
  patvirtinimo priemonei „Atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“ |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Regional utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 5,711 miljoner LTL |
| Stödnivå | 50 % |
| Varaktighet | 1.12.2010–31.12.2011 |
| Ekonomisk sektor | Alla tjänster |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija |
| A. Jakšto g. 4/9 |
| LT-01105 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Datum för antagande av beslutet

30.9.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 67/10

Medlemsstat

Litauen

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

JSC Toksika

Rättslig grund

2007–2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programa – Lietuvos Respublikos Vyriausybes 2008 m. liepos 23 d. nutarimas Nr. 787

„Dėl Sanglaudos skatinimo veiksmų programos priedo partvirtinimo“ – Aplinkos ministro įsakymo projektas dėl finansavimo sąlygų aprašo

patvirtinimo priemonei „Atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Regional utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 5,711 miljoner LTL

Stödnivå

50 %

Varaktighet

1.12.2010–31.12.2011

Ekonomisk sektor

Alla tjänster

Den beviljande myndighetens namn och adress

Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija

A. Jakšto g. 4/9

LT-01105 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 21.10.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 120/10 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Andalucia |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Ayudas para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía |
| Rättslig grund | Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras de la convocatoria de concesión por la Empresa Pública de Gestión de Programas Culturales, de subvenciones en el año ... para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Främjande av kultur |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | | Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,6 miljoner EUR |

Datum för antagande av beslutet

21.10.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 120/10

Medlemsstat

Spanien

Region

Andalucia

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Ayudas para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía

Rättslig grund

Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras de la convocatoria de concesión por la Empresa Pública de Gestión de Programas Culturales, de subvenciones en el año ... para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Främjande av kultur

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år (i miljoner i nationell valuta): 0,6 miljoner EUR

| | Totalt planerat stödbelopp: 3,6 miljoner EUR |
| --- | --- |

Totalt planerat stödbelopp: 3,6 miljoner EUR

Stödnivå

100 %

Varaktighet

2010–2015

Ekonomisk sektor

Rekreation, kultur och sport

Den beviljande myndighetens namn och adress

| Junta de Andalucía |
| --- |
| Plaza de la Contratación, 3 |
| 41071 Sevilla |
| ESPAÑA |

Junta de Andalucía

Plaza de la Contratación, 3

41071 Sevilla

ESPAÑA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 19.10.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 286/10 |
| Medlemsstat | Finland |
| Region | Pohjois-Pohjanmaa |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Finavia Oyj/Abp (Oulun lentoasema/Uleåborgs flygplats) |
| Rättslig grund | Valtionavustuslaki 27.7.2001/688/Statsunderstödslag 27.7.2001/688 |
| Typ av stödåtgärd | Individuellt stöd |
| Syfte | Sektorutveckling, Regional utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 12 miljoner EUR |
| Stödnivå | 57 % |
| Varaktighet | 1.9.2010–31.12.2011 |
| Ekonomisk sektor | Flygtransport |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| PL 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Datum för antagande av beslutet

19.10.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 286/10

Medlemsstat

Finland

Region

Pohjois-Pohjanmaa

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Finavia Oyj/Abp (Oulun lentoasema/Uleåborgs flygplats)

Rättslig grund

Valtionavustuslaki 27.7.2001/688/Statsunderstödslag 27.7.2001/688

Typ av stödåtgärd

Individuellt stöd

Syfte

Sektorutveckling, Regional utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 12 miljoner EUR

Stödnivå

57 %

Varaktighet

1.9.2010–31.12.2011

Ekonomisk sektor

Flygtransport

Den beviljande myndighetens namn och adress

Liikenne- ja viestintäministeriö

PL 31

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

| Kommunikationsministeriet |
| --- |
| PB 31 |
| FI-00023 Statsrådet |
| SUOMI/FINLAND |

Kommunikationsministeriet

PB 31

FI-00023 Statsrådet

SUOMI/FINLAND

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

| Datum för antagande av beslutet | 10.11.2010 |
| --- | --- |
| Referensnummer för statligt stöd | N 420/10 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | País Vasco |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Ayudas para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Rättslig grund | Orden de 10 de Diciembre de 2009, de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Främjande av kultur |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 664 500 EUR |
| Stödnivå | 60 % |
| Varaktighet | till den 31.12.2010 |
| Ekonomisk sektor | Rekreation, kultur och sport |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Datum för antagande av beslutet

10.11.2010

Referensnummer för statligt stöd

N 420/10

Medlemsstat

Spanien

Region

País Vasco

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Ayudas para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Rättslig grund

Orden de 10 de Diciembre de 2009, de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Främjande av kultur

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 664 500 EUR

Stödnivå

60 %

Varaktighet

till den 31.12.2010

Ekonomisk sektor

Rekreation, kultur och sport

Den beviljande myndighetens namn och adress

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_sv.htm

---

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/10

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 327/03

Kommissionen beslutade den 29 november 2010 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M6011. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M6011. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/10

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 327/04

Kommissionen beslutade den 4 november 2010 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5880. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5880. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/11

---

Rådets slutsatser den 19 november 2010 om utbildning för hållbar utveckling

2010/C 327/05

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM BEAKTAR:

EU:s strategi för hållbar utveckling som först antogs i Göteborg 2001 (1) och sedan reviderades 2006 och 2009 (2) och som tillhandahåller en ram för en långsiktig hållbarhetsvision där ekonomisk tillväxt, social sammanhållning och miljöskydd går hand i hand och som framhåller utbildningens centrala roll som en förutsättning för att främja ett ändrat beteende och förse alla medborgare med den viktiga kompetens som krävs för att nå hållbar utveckling,

Förenta nationernas årtionde för utbildning för hållbar utveckling (2005–2014), som syftar till att införliva principer, värderingar och praxis när det gäller hållbar utveckling med alla aspekter av utbildning och lärande (3), samt Unescos världskonferens 2009 i Bonn om utbildning för hållbar utveckling där man i slutförklaringen slog fast att investeringar i sådan utbildning är en investering för framtiden och, i vissa fall, en livräddande åtgärd (4),

Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (5) som uppmanar medlemsstaterna att se till att varje enskild medborgare har de nyckelkompetenser som behövs för att på ett flexibelt sätt kunna anpassa sig till en snabbt föränderlig och tätt sammanlänkad värld; de åtta nyckelkompetenserna är ömsesidigt stödjande och underbyggs av färdigheter som kritiskt tänkande, problemlösning, kreativitet, initiativförmåga och beslutsfattande som alla är väsentliga för att uppnå målen i fråga om hållbar utveckling; i detta sammanhang är grundläggande vetenskaplig och teknisk kompetens liksom social och medborgerlig kompetens av särskild relevans,

den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (6) där det betonas att utbildning är av avgörande betydelse när det gäller att möta de många socioekonomiska, demografiska, miljömässiga och tekniska utmaningar som Europa och dess medborgare står inför i dag och kommer att stå inför under kommande år,

Europa 2020-strategin för sysselsättning och tillväxt (7) vars syfte är att göra EU till en smart och hållbar ekonomi för alla, med hög sysselsättning, produktivitet och social sammanhållning och där utbildning framhålls som ett viktigt bidrag,

ANSER ATT:

| 1. | Europeiska unionen under 2000-talet står inför en rad utmaningar med inbördes koppling, däribland de ekonomiska och sociala konsekvenserna av den globala finansiella krisen, klimatförändringar, minskande vatten- och energiresurser, krympande biologisk mångfald, hot mot livsmedelstryggheten och hälsorisker, |
| --- | --- |

1.

Europeiska unionen under 2000-talet står inför en rad utmaningar med inbördes koppling, däribland de ekonomiska och sociala konsekvenserna av den globala finansiella krisen, klimatförändringar, minskande vatten- och energiresurser, krympande biologisk mångfald, hot mot livsmedelstryggheten och hälsorisker,

| 2. | alla europeiska medborgare i en ständigt föränderlig värld bör utrustas med den kunskap, de färdigheter och den inställning som behövs för att förstå och hantera den moderna tillvarons utmaningar och komplexitet och beakta miljörelaterade, sociala, kulturella och ekonomiska konsekvenser, och samtidigt ta sitt globala ansvar, |
| --- | --- |

2.

alla europeiska medborgare i en ständigt föränderlig värld bör utrustas med den kunskap, de färdigheter och den inställning som behövs för att förstå och hantera den moderna tillvarons utmaningar och komplexitet och beakta miljörelaterade, sociala, kulturella och ekonomiska konsekvenser, och samtidigt ta sitt globala ansvar,

| 3. | rapporten Skills for Green Jobs
   (8) från 2010 understryker att varje arbete i framtiden måste bidra till en ständig förbättring av resurseffektiviteten och att utvecklingen av en koldioxidsnål ekonomi kommer att vara mer beroende av att den befintliga kompetensen förbättras och att frågor som rör hållbar utveckling integreras i redan befintliga kunskapsområden än av att specialiserad kompetens på miljöområdet främjas, |
| --- | --- |

3.

rapporten Skills for Green Jobs
   (8) från 2010 understryker att varje arbete i framtiden måste bidra till en ständig förbättring av resurseffektiviteten och att utvecklingen av en koldioxidsnål ekonomi kommer att vara mer beroende av att den befintliga kompetensen förbättras och att frågor som rör hållbar utveckling integreras i redan befintliga kunskapsområden än av att specialiserad kompetens på miljöområdet främjas,

| 4. | utbildning för hållbar utveckling sedd ur ett livslångt lärandeperspektiv är väsentlig för att uppnå ett hållbart samhälle och därför är önskvärd på alla nivåer inom formell utbildning och i icke-formellt och informellt lärande, |
| --- | --- |

4.

utbildning för hållbar utveckling sedd ur ett livslångt lärandeperspektiv är väsentlig för att uppnå ett hållbart samhälle och därför är önskvärd på alla nivåer inom formell utbildning och i icke-formellt och informellt lärande,

UNDERSTRYKER ATT:

| 1. | utbildning för hållbar utveckling på ett väsentligt sätt kan bidra till genomförandet av både EU:s strategi för hållbar utveckling och den nya Europa 2020-strategin, |
| --- | --- |

1.

utbildning för hållbar utveckling på ett väsentligt sätt kan bidra till genomförandet av både EU:s strategi för hållbar utveckling och den nya Europa 2020-strategin,

| 2. | den viktigaste uppgiften för utbildning för hållbar utveckling är att utrusta enskilda personer och grupper med den kunskap, de färdigheter och den inställning de behöver för att göra medvetna val som syftar till att uppnå och bevara en värld som både de själva och framtida generationer anser vara lämpad att leva och arbeta i; utbildningsanstalter, lokalsamhällen, det civila samhället och arbetsgivare är alla huvudaktörer när det gäller att utveckla och främja sådan kompetens, |
| --- | --- |

2.

den viktigaste uppgiften för utbildning för hållbar utveckling är att utrusta enskilda personer och grupper med den kunskap, de färdigheter och den inställning de behöver för att göra medvetna val som syftar till att uppnå och bevara en värld som både de själva och framtida generationer anser vara lämpad att leva och arbeta i; utbildningsanstalter, lokalsamhällen, det civila samhället och arbetsgivare är alla huvudaktörer när det gäller att utveckla och främja sådan kompetens,

| 3. | utbildning för hållbar utveckling har i grunden att göra med vårt sätt att betrakta vår komplicerade värld och vårt uppförande; den främjar värderingar, principer och vanor som hjälper människor att effektivt och med tillförsikt gripa sig an nuvarande och nya utmaningar; den får därför konsekvenser för utbildning på alla nivåer som kan sträcka sig längre än till att bara ta med hållbar utveckling som ytterligare ett ämne i läroplanen, |
| --- | --- |

3.

utbildning för hållbar utveckling har i grunden att göra med vårt sätt att betrakta vår komplicerade värld och vårt uppförande; den främjar värderingar, principer och vanor som hjälper människor att effektivt och med tillförsikt gripa sig an nuvarande och nya utmaningar; den får därför konsekvenser för utbildning på alla nivåer som kan sträcka sig längre än till att bara ta med hållbar utveckling som ytterligare ett ämne i läroplanen,

| 4. | hållbarhet kan spela en viktig roll i nationella strategier för ett livslångt lärande och användas som ett verktyg för att förbättra kvaliteten på alla utbildningsnivåer, |
| --- | --- |

4.

hållbarhet kan spela en viktig roll i nationella strategier för ett livslångt lärande och användas som ett verktyg för att förbättra kvaliteten på alla utbildningsnivåer,

ANSER ATT:

| 1. | utbildning är oundgänglig för att åstadkomma ett mer hållbart Europa och en mer hållbar värld; utbildning för hållbar utveckling bör betraktas som väsentlig i processen livslångt lärande och, där så är lämpligt, integreras i alla nivåer och aspekter av utbildning för att öka medborgarnas kapacitet att klara av överhängande oförutsedda problem och finna långsiktiga lösningar på dessa i många olika situationer under hela livet, |
| --- | --- |

1.

utbildning är oundgänglig för att åstadkomma ett mer hållbart Europa och en mer hållbar värld; utbildning för hållbar utveckling bör betraktas som väsentlig i processen livslångt lärande och, där så är lämpligt, integreras i alla nivåer och aspekter av utbildning för att öka medborgarnas kapacitet att klara av överhängande oförutsedda problem och finna långsiktiga lösningar på dessa i många olika situationer under hela livet,

| 2. | den hållbara utvecklingens tre grundpelare – ekonomi, sociala aspekter och miljö – bör behandlas på ett väl avvägt och integrerat sätt, |
| --- | --- |

2.

den hållbara utvecklingens tre grundpelare – ekonomi, sociala aspekter och miljö – bör behandlas på ett väl avvägt och integrerat sätt,

| 3. | utbildning för hållbar utveckling i många medlemsstater redan ingår i utbildning inom miljö, globala frågor, hälsa, fred, medborgarskap, mänskliga rättigheter, konsumentfrågor, finansiella frågor och utveckling och utgör en inkörsport för att integrera hållbar utveckling i livslångt lärande, |
| --- | --- |

3.

utbildning för hållbar utveckling i många medlemsstater redan ingår i utbildning inom miljö, globala frågor, hälsa, fred, medborgarskap, mänskliga rättigheter, konsumentfrågor, finansiella frågor och utveckling och utgör en inkörsport för att integrera hållbar utveckling i livslångt lärande,

| 4. | att det är mycket viktigt att öka allmänhetens medvetenhet och kunskap om utbildning för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

4.

att det är mycket viktigt att öka allmänhetens medvetenhet och kunskap om utbildning för hållbar utveckling,

| 5. | utbildningen för hållbar utveckling bör grunda sig på ett värdebaserat och tvärvetenskapligt lärande som främjar systemtänkande och systemlärande och som utvecklar nya kunskaper, färdigheter och inställningar; den bör framhäva kreativt tänkande, innovation och ett långsiktigt perspektiv, särskilt vårt ansvar gentemot framtida generationer; utbildning för hållbar utveckling är inte ett fristående ämne utan snarare en rad underliggande principer och värderingar såsom likställdhet, rättvisa, tolerans, tillräcklighet och ansvar (9), som ska förmedlas på bredare front; utbildning för hållbar utveckling kan också spela en roll för att utveckla den kompetens som krävs för att öka anställbarheten; eftersom färdigheter inom hållbar utveckling bäst uppnås genom personlig erfarenhet bör lärprocessen så långt det är möjligt inriktas på lärande, åtgärder och motivation för alla, |
| --- | --- |

5.

utbildningen för hållbar utveckling bör grunda sig på ett värdebaserat och tvärvetenskapligt lärande som främjar systemtänkande och systemlärande och som utvecklar nya kunskaper, färdigheter och inställningar; den bör framhäva kreativt tänkande, innovation och ett långsiktigt perspektiv, särskilt vårt ansvar gentemot framtida generationer; utbildning för hållbar utveckling är inte ett fristående ämne utan snarare en rad underliggande principer och värderingar såsom likställdhet, rättvisa, tolerans, tillräcklighet och ansvar (9), som ska förmedlas på bredare front; utbildning för hållbar utveckling kan också spela en roll för att utveckla den kompetens som krävs för att öka anställbarheten; eftersom färdigheter inom hållbar utveckling bäst uppnås genom personlig erfarenhet bör lärprocessen så långt det är möjligt inriktas på lärande, åtgärder och motivation för alla,

| 6. | med tanke på dess komplexa och omfattande natur kan utbildning för hållbar utveckling särskilt fungera som ett medel för att utveckla övergripande nyckelkompetenser hos inlärarna [...], |
| --- | --- |

6.

med tanke på dess komplexa och omfattande natur kan utbildning för hållbar utveckling särskilt fungera som ett medel för att utveckla övergripande nyckelkompetenser hos inlärarna [...],

| 7. | när utbildningen för hållbar utveckling genomförs bör den särskilt anpassas till varje enskild utbildningsnivå med beaktande av det särskilda sammanhanget; förskolorna kan börja med att främja grundläggande värderingar, attityder och kunskap hos barn, vilket sedan kan tjäna som grund för ytterligare lärande om hållbarhet; på grundskolenivå kan utbildningen inriktas på medvetandegörande och utveckling av nyckelkompetenser och anpassas efter ett visst sammanhang och kommande lärostadier; inom program för yrkesutbildning och högre utbildning bör utbildningen för hållbar utveckling förstärkas och inriktas på att utveckla mer specifika färdigheter och sådan kompetens som behövs inom olika yrken samt på frågor som ansvarsfullt beslutsfattande hos enskilda individer och samhällen samt företagens sociala ansvar, |
| --- | --- |

7.

när utbildningen för hållbar utveckling genomförs bör den särskilt anpassas till varje enskild utbildningsnivå med beaktande av det särskilda sammanhanget; förskolorna kan börja med att främja grundläggande värderingar, attityder och kunskap hos barn, vilket sedan kan tjäna som grund för ytterligare lärande om hållbarhet; på grundskolenivå kan utbildningen inriktas på medvetandegörande och utveckling av nyckelkompetenser och anpassas efter ett visst sammanhang och kommande lärostadier; inom program för yrkesutbildning och högre utbildning bör utbildningen för hållbar utveckling förstärkas och inriktas på att utveckla mer specifika färdigheter och sådan kompetens som behövs inom olika yrken samt på frågor som ansvarsfullt beslutsfattande hos enskilda individer och samhällen samt företagens sociala ansvar,

| 8. | lärarutbildning och fortbildning bör tillmätas stor betydelse när det gäller att ge perspektiv åt utbildningen för hållbar utveckling och bestämma hur denna konkret ska tillämpas inom skolor, yrkesutbildning och högre utbildningsanstalter; beroende på vad de normalt undervisar i kommer lärare och utbildare på alla utbildningsnivåer att ställas inför olika specifika pedagogiska utmaningar när de undervisar i ett övergripande ämne som utbildning för hållbar utveckling och det krävs därför att de får adekvat utbildning, |
| --- | --- |

8.

lärarutbildning och fortbildning bör tillmätas stor betydelse när det gäller att ge perspektiv åt utbildningen för hållbar utveckling och bestämma hur denna konkret ska tillämpas inom skolor, yrkesutbildning och högre utbildningsanstalter; beroende på vad de normalt undervisar i kommer lärare och utbildare på alla utbildningsnivåer att ställas inför olika specifika pedagogiska utmaningar när de undervisar i ett övergripande ämne som utbildning för hållbar utveckling och det krävs därför att de får adekvat utbildning,

| 9. | framtagande av en samlad strategi för hela skolan när det gäller utbildning för hållbar utbildning kan bidra till att skapa motivation och engagemang hos alla elever och studenter, utveckla deras förmåga till kritiskt tänkande och förbättra deras utbildningsresultat i allmänhet; utbildningsanstalter på alla nivåer bör själva sträva efter att bli hållbara organisationer och fungera som förebilder genom att integrera principerna för hållbar utveckling i teori och praktik, till exempel genom att spara energi och bygga och arbeta med naturliga material, samt utveckla en hållbar upphandlings- och konsumentpolitik; i skolsammanhang kräver detta aktivt deltagande från alla berörda parter: skolledare, lärare, elever, skolstyrelse, administrativ personal och stödpersonal, föräldrar, lokalsamhälle och företag, |
| --- | --- |

9.

framtagande av en samlad strategi för hela skolan när det gäller utbildning för hållbar utbildning kan bidra till att skapa motivation och engagemang hos alla elever och studenter, utveckla deras förmåga till kritiskt tänkande och förbättra deras utbildningsresultat i allmänhet; utbildningsanstalter på alla nivåer bör själva sträva efter att bli hållbara organisationer och fungera som förebilder genom att integrera principerna för hållbar utveckling i teori och praktik, till exempel genom att spara energi och bygga och arbeta med naturliga material, samt utveckla en hållbar upphandlings- och konsumentpolitik; i skolsammanhang kräver detta aktivt deltagande från alla berörda parter: skolledare, lärare, elever, skolstyrelse, administrativ personal och stödpersonal, föräldrar, lokalsamhälle och företag,

UPPMANAR DÄRFÖR MEDLEMSSTATERNA ATT:

vidta lämpliga åtgärder på relevant ansvarsnivå – lokal, regional eller nationell – för att främja att utbildningen för hållbar utveckling vidareutvecklas, genomförs och integreras i utbildningssystemet på alla nivåer, såväl inom icke-formellt och informellt lärande som formellt lärande; dessa åtgärder omfattar särskilt följande:

| a) | se till att de politiska, rättsliga, institutionella och operativa ramarna stöder utbildningen för hållbar utveckling och särskilt att






  — | utbildningen för hållbar utveckling blir ett inslag i de nationella strategier för livslångt lärande som är inriktade på medborgarnas personliga, sociala och yrkesrelaterade utveckling, |
| --- | --- | --- |

a)

se till att de politiska, rättsliga, institutionella och operativa ramarna stöder utbildningen för hållbar utveckling och särskilt att

—

utbildningen för hållbar utveckling blir ett inslag i de nationella strategier för livslångt lärande som är inriktade på medborgarnas personliga, sociala och yrkesrelaterade utveckling,

| — | utbildningen för hållbar utveckling om så är lämpligt integreras i läroplanerna, |
| --- | --- |

—

utbildningen för hållbar utveckling om så är lämpligt integreras i läroplanerna,

| — | tvärvetenskapliga och ämnesövergripande strategier utvecklas och genomförs på alla utbildningsnivåer för att möta de utmaningar som är kopplade till hållbarhet, |
| --- | --- |

—

tvärvetenskapliga och ämnesövergripande strategier utvecklas och genomförs på alla utbildningsnivåer för att möta de utmaningar som är kopplade till hållbarhet,

| — | en enda strategi för hela skolan i fråga om utbildning för hållbar utveckling främjas och stöds aktivt, bland annat genom att hinder avlägsnas från de institutioner som använder sina resurser på ett hållbart sätt, |
| --- | --- |

—

en enda strategi för hela skolan i fråga om utbildning för hållbar utveckling främjas och stöds aktivt, bland annat genom att hinder avlägsnas från de institutioner som använder sina resurser på ett hållbart sätt,

| b) | utrusta lärare, utbildare, skolpersonal och skolledare med den medvetenhet, kunskap och kompetens som krävs för att de i sina undervisnings- och ledarstrategier ska kunna främja och inkludera de principer som ligger till grund för utbildningen för hållbar utveckling, särskilt genom att






  — | öka medvetenheten bland lärare, utbildare och skolledare på alla utbildningsnivåer om hur viktig utbildningen för hållbar utveckling är och om fördelarna med att använda den som ett särskilt användbart verktyg för att främja övergripande nyckelkompetenser, |
| --- | --- | --- |

b)

utrusta lärare, utbildare, skolpersonal och skolledare med den medvetenhet, kunskap och kompetens som krävs för att de i sina undervisnings- och ledarstrategier ska kunna främja och inkludera de principer som ligger till grund för utbildningen för hållbar utveckling, särskilt genom att

—

öka medvetenheten bland lärare, utbildare och skolledare på alla utbildningsnivåer om hur viktig utbildningen för hållbar utveckling är och om fördelarna med att använda den som ett särskilt användbart verktyg för att främja övergripande nyckelkompetenser,

| — | se till att lärare och utbildare är lämpligt rustade för att undervisa i komplicerade frågor med koppling till utbildning för hållbar utveckling genom såväl grundutbildning som fortbildning och förse dem med lämpliga och uppdaterade verktyg och undervisningsmaterial för utbildningen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

se till att lärare och utbildare är lämpligt rustade för att undervisa i komplicerade frågor med koppling till utbildning för hållbar utveckling genom såväl grundutbildning som fortbildning och förse dem med lämpliga och uppdaterade verktyg och undervisningsmaterial för utbildningen för hållbar utveckling,

| — | uppmuntra till tvärvetenskapligt och inomvetenskapligt samarbete mellan lärare vid samma utbildningsanstalt för att främja undervisning och lärande om övergripande frågor som rör utbildningen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

uppmuntra till tvärvetenskapligt och inomvetenskapligt samarbete mellan lärare vid samma utbildningsanstalt för att främja undervisning och lärande om övergripande frågor som rör utbildningen för hållbar utveckling,

| — | främja arbete i nätverk, bland annat on-line, bland lärare vid olika utbildningsanstalter för att säkra den fortsatta utvecklingen av och idéutbytet om utbildning för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

främja arbete i nätverk, bland annat on-line, bland lärare vid olika utbildningsanstalter för att säkra den fortsatta utvecklingen av och idéutbytet om utbildning för hållbar utveckling,

| — | främja samarbete med – och ett större deltagande av – föräldrar, det lokala samhället och alla andra berörda aktörer, |
| --- | --- |

—

främja samarbete med – och ett större deltagande av – föräldrar, det lokala samhället och alla andra berörda aktörer,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN:

stödja utbildning för hållbar utveckling och främja dessa rådsslutsatser genom att

| i) | främja utbildning för hållbar utveckling inom såväl EU:s strategi för hållbar utveckling som Europa 2020-strategin, |
| --- | --- |

i)

främja utbildning för hållbar utveckling inom såväl EU:s strategi för hållbar utveckling som Europa 2020-strategin,

| ii) | främja forskningen och kunskapen om utbildning för hållbar utveckling, särskilt inom områden där erfarenheten är liten eller kunskapsgrunden är svag, t.ex. yrkesutbildning eller högre utbildning, |
| --- | --- |

ii)

främja forskningen och kunskapen om utbildning för hållbar utveckling, särskilt inom områden där erfarenheten är liten eller kunskapsgrunden är svag, t.ex. yrkesutbildning eller högre utbildning,

| iii) | främja nätverk mellan utbildningsinstitutioner i fråga om utbildning för hållbar utveckling, utnyttja befintliga nätverk optimalt och stärka samarbetet kring utbildning för hållbar utveckling på alla nivåer genom att bygga upp partnerskap, däribland genom att uppmuntra till






  — | nationellt och gränsöverskridande samarbete mellan skolor, |
| --- | --- | --- |

iii)

främja nätverk mellan utbildningsinstitutioner i fråga om utbildning för hållbar utveckling, utnyttja befintliga nätverk optimalt och stärka samarbetet kring utbildning för hållbar utveckling på alla nivåer genom att bygga upp partnerskap, däribland genom att uppmuntra till

—

nationellt och gränsöverskridande samarbete mellan skolor,

| — | partnerskap mellan utbildningsanstalter, företag och icke-statliga organisationer, |
| --- | --- |

—

partnerskap mellan utbildningsanstalter, företag och icke-statliga organisationer,

| — | nätverk mellan forskare inom utbildning för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

nätverk mellan forskare inom utbildning för hållbar utveckling,

| iv) | fastställa och registrera bästa praxis i ett kompendium om utbildning för hållbar utveckling på webbplatsen Knowledge System for Lifelong Learning (KSLLL) (10), |
| --- | --- |

iv)

fastställa och registrera bästa praxis i ett kompendium om utbildning för hållbar utveckling på webbplatsen Knowledge System for Lifelong Learning (KSLLL) (10),

| v) | ta upp frågor som rör utbildning för hållbar utveckling bland prioriteringarna i handlingsprogrammet för livslångt lärande och andra relevanta befintliga och framtida program, |
| --- | --- |

v)

ta upp frågor som rör utbildning för hållbar utveckling bland prioriteringarna i handlingsprogrammet för livslångt lärande och andra relevanta befintliga och framtida program,

| vi) | till fullo utnyttja Europaåret för frivilligarbete 2011 i syfte att fokusera på utbildning för hållbar utveckling och partnerskap mellan utbildningsanstalter, företag och icke-statliga organisationer samt stärka synligheten för befintlig god praxis när det gäller volontärverksamhet på detta område, |
| --- | --- |

vi)

till fullo utnyttja Europaåret för frivilligarbete 2011 i syfte att fokusera på utbildning för hållbar utveckling och partnerskap mellan utbildningsanstalter, företag och icke-statliga organisationer samt stärka synligheten för befintlig god praxis när det gäller volontärverksamhet på detta område,

| vii) | överväga att ta med utbildning för hållbar utveckling bland de prioriterade områdena i nästa omgång av den strategiska ramen för utbildning Utbildning 2020, |
| --- | --- |

vii)

överväga att ta med utbildning för hållbar utveckling bland de prioriterade områdena i nästa omgång av den strategiska ramen för utbildning Utbildning 2020,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT:

bidra till medlemsstaternas ansträngningar att ge stöd åt utbildningen för hållbar utveckling och främja dessa slutsatser från rådet genom att

| i) | organisera peer learning-verksamhet kring särskilda aspekter på utbildning för hållbar utveckling såsom lärarutbildning, strategier som omfattar hela skolan och partnerskap för utbildning för hållbar utveckling i syfte att utforma en policyhandbok och riktlinjer för utbildningsanstalter och lärare, |
| --- | --- |

i)

organisera peer learning-verksamhet kring särskilda aspekter på utbildning för hållbar utveckling såsom lärarutbildning, strategier som omfattar hela skolan och partnerskap för utbildning för hållbar utveckling i syfte att utforma en policyhandbok och riktlinjer för utbildningsanstalter och lärare,

| ii) | stärka samarbetet om utbildning för hållbar utveckling med andra internationella institutioner, särskilt Unesco och FN:s ekonomiska kommission för Europa. |
| --- | --- |

ii)

stärka samarbetet om utbildning för hållbar utveckling med andra internationella institutioner, särskilt Unesco och FN:s ekonomiska kommission för Europa.

---

(1)  Europeiska rådets slutsatser av den 15–16 juni 2001 (SN 200/01).

(2)  Dok. 10917/06 och 16818/09.

(3)  www.unesco.org/eu/esd

(4)  www.esd-world-conference-2009.org

(5)  EUT L 394, 30.12.2006.

(6)  EUT C 119, 28.5.2009.

(7)  Europeiska rådets slutsatser av den 25–26 mars 2010 (EUCO 7/1/10 REV 1).

(8)  Cedefop: Skills for Green Jobs, Luxemburg, Europeiska unionens publikationsbyrå, 2010.

(9)  Se Bonndeklarationen, punkt 8 (http://www.esd-world-conference-2009.org/fileadmin/download/ESD2009_BonnDeclaration080409.pdf).

(10)  www.kslll.net

---

Europeiska kommissionen

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/15

---

Eurons växelkurs (1)

3 december 2010

2010/C 327/06

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3246 |
| JPY | japansk yen | 110,86 |
| DKK | dansk krona | 7,4529 |
| GBP | pund sterling | 0,84800 |
| SEK | svensk krona | 9,1265 |
| CHF | schweizisk franc | 1,3143 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,0050 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,018 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 278,03 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7097 |
| PLN | polsk zloty | 3,9952 |
| RON | rumänsk leu | 4,3073 |
| TRY | turkisk lira | 1,9813 |
| AUD | australisk dollar | 1,3508 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3269 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,2846 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7519 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7315 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 503,92 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,1605 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,8262 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3775 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 924,57 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,1698 |
| PHP | filippinsk peso | 58,062 |
| RUB | rysk rubel | 41,4745 |
| THB | thailändsk baht | 39,811 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2530 |
| MXN | mexikansk peso | 16,3389 |
| INR | indisk rupie | 59,7360 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3246

JPY

japansk yen

110,86

DKK

dansk krona

7,4529

GBP

pund sterling

0,84800

SEK

svensk krona

9,1265

CHF

schweizisk franc

1,3143

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,0050

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,018

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

278,03

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7097

PLN

polsk zloty

3,9952

RON

rumänsk leu

4,3073

TRY

turkisk lira

1,9813

AUD

australisk dollar

1,3508

CAD

kanadensisk dollar

1,3269

HKD

Hongkongdollar

10,2846

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7519

SGD

singaporiansk dollar

1,7315

KRW

sydkoreansk won

1 503,92

ZAR

sydafrikansk rand

9,1605

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,8262

HRK

kroatisk kuna

7,3775

IDR

indonesisk rupiah

11 924,57

MYR

malaysisk ringgit

4,1698

PHP

filippinsk peso

58,062

RUB

rysk rubel

41,4745

THB

thailändsk baht

39,811

BRL

brasiliansk real

2,2530

MXN

mexikansk peso

16,3389

INR

indisk rupie

59,7360

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR FRÅN MEDLEMSSTATERNA

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/16

---

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

2010/C 327/07

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som avses i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 2.7.2010 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 2.7.2010–31.12.2010 |
| Medlemsstat | Nederländerna |
| Bestånd eller grupp av bestånd | HKE/571214 |
| Arter | Kummel (Merluccius merluccius) |
| Område | VI och VII; EU-vatten och internationella vatten i område Vb; internationella vatten i XII och XIV |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | — |

Datum och tidpunkt för stängning

2.7.2010

Varaktighet

2.7.2010–31.12.2010

Medlemsstat

Nederländerna

Bestånd eller grupp av bestånd

HKE/571214

Arter

Kummel (Merluccius merluccius)

Område

VI och VII; EU-vatten och internationella vatten i område Vb; internationella vatten i XII och XIV

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

—

Länk till medlemsstatens beslut:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_sv.htm

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/17

---

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

2010/C 327/08

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som avses i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 20.8.2010 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 20.8.2010–31.12.2010 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd eller grupp av bestånd | GFB/89- |
| Art | Fjällbrosme (Phycis blennoides) |
| Område | EG-vatten och och vatten som inte lyder under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VIII och IX |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | 532287 |

Datum och tidpunkt för stängning

20.8.2010

Varaktighet

20.8.2010–31.12.2010

Medlemsstat

Spanien

Bestånd eller grupp av bestånd

GFB/89-

Art

Fjällbrosme (Phycis blennoides)

Område

EG-vatten och och vatten som inte lyder under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VIII och IX

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

532287

Länk till medlemsstatens beslut:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/18

---

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

2010/C 327/09

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som avses i följande tabell:

| Datum och klockslag för stängning | 1.9.2010 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 1.9.2010–31.12.2010 |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd eller grupp av bestånd | GHL/2A-C46 |
| Art | Liten hälleflundra (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Område | EU-vatten i IIa och IV; EU-vatten och internationella vatten i Vb och VI |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | 573093 |

Datum och klockslag för stängning

1.9.2010

Varaktighet

1.9.2010–31.12.2010

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd eller grupp av bestånd

GHL/2A-C46

Art

Liten hälleflundra (Reinhardtius hippoglossoides)

Område

EU-vatten i IIa och IV; EU-vatten och internationella vatten i Vb och VI

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

573093

Länk till medlemsstatens beslut:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/19

---

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

2010/C 327/10

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som avses i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 30.8.2010 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 30.8.2010–31.12.2010 |
| Medlemsstat | Sverige |
| Bestånd eller grupp av bestånd | COD/2A3AX4 |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | EG-vatten i IIa och IV och den del av område IIIa som inte täcks av Skagerrak och Kattegatt |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | 541780 |

Datum och tidpunkt för stängning

30.8.2010

Varaktighet

30.8.2010–31.12.2010

Medlemsstat

Sverige

Bestånd eller grupp av bestånd

COD/2A3AX4

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

EG-vatten i IIa och IV och den del av område IIIa som inte täcks av Skagerrak och Kattegatt

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

541780

Länk till medlemsstatens beslut:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/20

---

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

2010/C 327/11

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut fattats om att stänga det fiske som avses i följande tabell:

| Datum och tidpunkt för stängning | 24.2.2010 |
| --- | --- |
| Varaktighet | 24.2.2010–31.12.2010 |
| Medlemsstat | Danmark |
| Bestånd eller grupp av bestånd | DGS/2AC4-C |
| Art | Pigghaj/rödhaj (Squalus acanthias) |
| Område | EU-vatten i IIa och IV |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | 605704 |

Datum och tidpunkt för stängning

24.2.2010

Varaktighet

24.2.2010–31.12.2010

Medlemsstat

Danmark

Bestånd eller grupp av bestånd

DGS/2AC4-C

Art

Pigghaj/rödhaj (Squalus acanthias)

Område

EU-vatten i IIa och IV

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

605704

Länk till medlemsstatens beslut:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/21

---

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

2010/C 327/12

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut tagits om stängning av fiske i enlighet med tabellen nedan:

| Datum och klockslag för stängning | 22.9.2010 |
| --- | --- |
| Stängningens varaktighet | 22.9.2010–31.12.2010 |
| Medlemsstat | Finland |
| Bestånd eller grupp av bestånd | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| Art | Torsk (Gadus morhua) |
| Område | EG-vatten i delområdena 22–24 |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | 608986 |

Datum och klockslag för stängning

22.9.2010

Stängningens varaktighet

22.9.2010–31.12.2010

Medlemsstat

Finland

Bestånd eller grupp av bestånd

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Art

Torsk (Gadus morhua)

Område

EG-vatten i delområdena 22–24

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

608986

Länk till medlemsstatens beslut:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/22

---

Information som lämnats av medlemsstaterna om stängning av fiske

2010/C 327/13

I enlighet med artikel 35.3 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), har ett beslut tagits om stängning av fiske i enlighet med tabellen nedan:

| Datum och klockslag för stängning | 22.9.2010 |
| --- | --- |
| Stängningens varaktighet | 22.9.2010–31.12.2010 |
| Medlemsstat | Portugal |
| Bestånd eller grupp av bestånd | GFB/89- |
| Art | Fjällbrosme (Phycis blennoides) |
| Område | EG-vatten och vatten som inte lyder under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VIII och IX |
| Typ av fiskefartyg | — |
| Referensnummer | 614287 |

Datum och klockslag för stängning

22.9.2010

Stängningens varaktighet

22.9.2010–31.12.2010

Medlemsstat

Portugal

Bestånd eller grupp av bestånd

GFB/89-

Art

Fjällbrosme (Phycis blennoides)

Område

EG-vatten och vatten som inte lyder under tredjelands överhöghet eller jurisdiktion i VIII och IX

Typ av fiskefartyg

—

Referensnummer

614287

Länk till medlemsstatens beslut:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV DEN GEMENSAMMA HANDELSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 4.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 327/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 327/23

---

Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vinylacetat med ursprung i Förenta staterna

2010/C 327/14

Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) har tagit emot ett klagomål enligt artikel 5 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), i vilket det görs gällande att import av vinylacetat med ursprung i USA dumpas och därmed vållar unionsindustrin väsentlig skada.

1.   Klagomål

Klagomålet ingavs den 22 oktober 2010 av unionstillverkaren Ineos Oxide Ltd (nedan kallad klaganden) som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av unionens totala produktion av vinylacetat.

2.   Undersökt produkt

Den produkt som är föremål för denna undersökning är vinylacetat (nedan kallad den berörda produkten).

3.   Påstående om dumpning
   (2)

Den produkt som enligt klagomålet dumpas är den berörda produkten med ursprung i USA (nedan kallat det berörda landet), som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2915 32 00. Detta KN-nummer nämns endast upplysningsvis.

Påståendet om dumpning grundar sig på en jämförelse mellan hemmamarknadspriset och exportpriset (på nivån fritt fabrik) för den berörda produkten vid försäljning för export till unionen.

Av jämförelsen framgår att den beräknade dumpningsmarginalen är betydande för det berörda exportlandet.

4.   Påstående om skada

Klaganden har framlagt bevisning till stöd för att importen av den berörda produkten från det berörda landet har ökat i absoluta tal och uttryckt som marknadsandel.

Det framgår av den prima facie-bevisning som klaganden lagt fram att importvolymen och priserna på den importerade berörda produkten bl.a. har inverkat negativt på unionstillverkarnas försäljningsvolym och marknadsandel, vilket i sin tur har haft en väsentlig negativ inverkan på unionsindustrins resultat i allmänhet, dess ekonomiska situation och dess sysselsättning.

5.   Förfarande

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att klagomålet har ingetts av unionsindustrin eller för dess räkning och att bevisningen är tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleds. Kommissionen inleder därför en undersökning enligt artikel 5 i grundförordningen.

Avsikten med undersökningen är att fastställa huruvida den berörda produkten med ursprung i det berörda landet dumpas och huruvida denna dumpning har vållat unionsindustrin skada. Om så visar sig vara fallet kommer det att undersökas huruvida det ligger i unionens intresse att införa åtgärder.

5.1   
  Förfarande för fastställande av dumpning

Exporterande tillverkare (3) av den berörda produkten från det berörda landet inbjuds att delta i kommissionens undersökning.

5.1.1   Undersökning av exporterande tillverkare

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning av de exporterande tillverkarna i det berörda landet, kommer frågeformulär att sändas till alla kända exporterande tillverkare i det berörda landet, till alla intresseorganisationer för de exporterande tillverkarna och till myndigheterna i det berörda landet. Alla exporterande tillverkare och intresseorganisationer för de exporterande tillverkarna uppmanas att per e-post eller fax omgående, dock senast 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, ge sig till känna för kommissionen och begära ett frågeformulär.

Exporterande tillverkare och intresseorganisationer för exporterande tillverkare måste lämna in ett besvarat frågeformulär inom 37 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, om inget annat anges.

Det ifyllda frågeformuläret ska innehålla uppgifter om bl.a. det exporterande företagets eller företagens struktur och verksamhet med avseende på den berörda produkten, produktionskostnader, försäljning av den berörda produkten på det berörda landets inhemska marknad och försäljning av den berörda produkten till unionen.

5.1.2   Undersökning av icke-närstående importörer
   (4), (5)

Eftersom ett stort antal icke-närstående importörer förefaller vara berörda av förfarandet och för att det ska vara möjligt att slutföra undersökningen inom föreskriven tid kan kommissionen komma att besluta att göra ett urval genom att endast låta ett begränsat antal icke-närstående importörer ingå i undersökningen (även kallat stickprovsförfarande). Stickprovsförfarandet kommer att genomföras i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

För att kommissionen ska kunna besluta om ett stickprovsförfarande är nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombeds alla icke-närstående importörer, eller företrädare som agerar på deras vägnar, att ge sig till känna för kommissionen. Berörda parter måste, om inget annat anges, ge sig till känna inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och lämna följande uppgifter till kommissionen om sitt eller sina företag:

| — | Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer och kontaktperson. |
| --- | --- |

—

Namn, adress, e-postadress, telefonnummer, faxnummer och kontaktperson.

| — | Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller den berörda produkten.

| — | Total omsättning under perioden 1 oktober 2009–30 september 2010, som kommer att vara undersökningsperioden för den importerade berörda produkten med ursprung i det berörda landet. |
| --- | --- |

—

Total omsättning under perioden 1 oktober 2009–30 september 2010, som kommer att vara undersökningsperioden för den importerade berörda produkten med ursprung i det berörda landet.

| — | Volym i ton och värde i euro av importen till och återförsäljningen på unionsmarknaden under perioden 1 oktober 2009–30 september 2010. |
| --- | --- |

—

Volym i ton och värde i euro av importen till och återförsäljningen på unionsmarknaden under perioden 1 oktober 2009–30 september 2010.

| — | Namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (6) som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

—

Namn på och noggrann beskrivning av verksamheten hos alla närstående företag (6) som är inbegripna i tillverkning och/eller försäljning av den berörda produkten.

| — | Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet. |
| --- | --- |

—

Andra relevanta uppgifter som kan vara kommissionen till hjälp vid urvalet.

Genom att lämna ovanstående uppgifter samtycker företaget till att eventuellt ingå i urvalet. Om företaget väljs ut att ingå i urvalet, innebär det att företaget måste besvara ett frågeformulär och gå med på att svaren kontrolleras på plats. Om företaget uppger att det inte samtycker till att ingå i urvalet, anses det inte ha samarbetat i undersökningen. Kommissionen kommer att grunda sina avgöranden beträffande icke-samarbetsvilliga importörer på tillgängliga uppgifter, vilket kan leda till att resultatet blir mindre fördelaktigt för den berörda parten än om denna hade samarbetat.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser vara nödvändiga för att göra ett urval bland de icke-närstående importörerna kan den även komma att kontakta alla kända intresseorganisationer för importörer.

Berörda parter som önskar lämna synpunkter och annan relevant information om stickprovsförfarandet utöver de uppgifter som begärs ovan ska, om inget annat anges, lämna dessa inom 21 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Om det blir nödvändigt med ett stickprovsförfarande kan urvalet av importörer baseras på den största representativa försäljningsvolym i unionen som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande. Kommissionen kommer att underrätta alla kända icke-närstående importörer och intresseorganisationer för importörer om vilka företag som valts ut att ingå i urvalet.

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning kommer frågeformulär att sändas till de icke-närstående importörerna som ingår i urvalet och till alla kända intresseorganisationer för importörer. Dessa parter måste, om inget annat anges, inge ett besvarat frågeformulär inom 37 dagar efter det att de har underrättats om att de ingår i urvalet. I frågeformulären ska de berörda parterna besvara frågor om bland annat sitt eller sina företags struktur och dess eller deras verksamhet när det gäller den berörda produkten och om försäljningen av den berörda produkten.

5.2   
  Förfarande för fastställande av skada

Med skada avses väsentlig skada eller risk för väsentlig skada för unionsindustrin eller avsevärd försening av etablerandet av sådan industri. Fastställande av skada grundas på faktisk bevisning och inbegriper en objektiv granskning av den dumpade importens omfattning, dess inverkan på priserna på unionsmarknaden och dess inverkan på unionsindustrin. För att det ska kunna fastställas om unionsindustrin lidit väsentlig skada uppmanas tillverkarna av den berörda produkten i unionen att delta i kommissionens undersökning.

5.2.1   Undersökning av unionstillverkare

För att kommissionen ska få de uppgifter som den anser nödvändiga för sin undersökning när det gäller tillverkare i unionen, kommer frågeformulär att sändas till de kända tillverkarna i unionen och alla kända intresseorganisationer för tillverkare i unionen. Alla unionstillverkare och intresseorganisationer för unionstillverkare uppmanas att per fax eller e-post omgående och senast 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, om inget annat anges, ge sig till känna för kommissionen och begära ett frågeformulär

Tillverkarna i unionen och intresseorganisationerna för tillverkare i unionen ska, om inget annat anges, lämna in ett besvarat frågeformulär inom 37 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. I frågeformulären ska de berörda parterna besvara frågor om bland annat sitt eller sina företags struktur, ekonomiska situation och verksamhet när det gäller tillverkning av den berörda produkten samt om tillverkningskostnaderna för och försäljningen av den berörda produkten.

5.3   
  Förfarande för bedömning av unionens intresse

Om dumpning och därav vållad skada konstateras föreligga, kommer det att fattas ett beslut om huruvida det ligger i unionens intresse att införa antidumpningsåtgärder i enlighet med artikel 21 i grundförordningen. Unionstillverkare, importörer och deras intresseorganisationer, användare och deras representativa användarorganisationer samt representativa konsumentorganisationer uppmanas att, om inget annat anges, ge sig till känna inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. För att representativa konsumentorganisationer ska kunna delta i undersökningen måste de, inom samma tidsfrist, kunna visa att det finns ett objektivt samband mellan deras verksamhet och den berörda produkten.

Parter som ger sig till känna för kommissionen inom tidsfristen kan, om inget annat anges, inom 37 dagar efter att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning lämna synpunkter på huruvida det ligger i unionens intresse att införa åtgärder. Dessa synpunkter kan lämnas antingen i valfritt format eller i ett frågeformulär utarbetat av kommissionen. De uppgifter som lämnas enligt artikel 21 kommer hur som helst endast att beaktas om de åtföljs av styrkande handlingar vid inlämnandet.

5.4   
  Andra skriftliga inlagor

Om inte annat följer av bestämmelserna i detta tillkännagivande uppmanas alla berörda parter att lämna synpunkter och uppgifter samt att framlägga bevisning till stöd för dessa. Dessa uppgifter och styrkande handlingar ska, om inget annat anges, ha inkommit till kommissionen senast 37 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

5.5   
  Möjlighet att bli hörd av kommissionens utredande avdelningar

Alla berörda parter kan begära att bli hörda av kommissionens utredande avdelningar. Denna begäran ska göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. När det gäller utfrågningar rörande undersökningens inledande skede måste ansökan lämnas inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Efter denna tidpunkt bör en begäran om att bli hörd lämnas in inom de tidsfrister som kommissionen fastställer i sin korrespondens med parterna.

5.6   
  Förfarande för att lämna skriftliga inlagor och sända besvarade frågeformulär samt för korrespondens

Alla inlagor från de berörda parterna, inklusive uppgifter som lämnas för urvalet av stickprovet, ifyllda frågeformulär och uppdateringar av dessa, måste lämnas skriftligen, både i pappersformat och i elektronisk form, och innehålla den berörda partens namn, adress, e-postadress, telefonnummer och faxnummer. Berörda parter som av tekniska skäl inte kan lämna sina inlagor i elektronisk form ska omgående underrätta kommissionen om detta.

Alla skriftliga inlagor, inklusive sådan information som begärs i detta tillkännagivande, besvarade frågeformulär och korrespondens från de berörda parterna som är konfidentiella ska vara märkta Limited
   (7).

Berörda parter som begärt konfidentiell behandling (Limited) av sina uppgifter ska, enligt artikel 19.2 i grundförordningen, lämna icke-konfidentiella sammanfattningar av uppgifterna som ska märkas For inspection by interested parties. Dessa sammanfattningar ska vara tillräckligt detaljerade för att det ska vara möjligt att bilda sig en rimlig uppfattning om det väsentliga innehållet i de konfidentiella uppgifterna. Om en berörd part som lämnar konfidentiella uppgifter inte också lämnar en icke-konfidentiell sammanfattning av dessa i begärt format och med begärda egenskaper kan de konfidentiella uppgifterna komma att lämnas utan beaktande.

Kommissionen kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet för handel |
| Direktorat H |
| Kontor: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för handel

Direktorat H

Kontor: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

6.   Bristande samarbete

Om en berörd part vägrar att ge tillgång till eller underlåter att lämna nödvändiga uppgifter inom tidsfristerna eller i betydande mån hindrar undersökningen, kan enligt artikel 18 i grundförordningen preliminära eller slutgiltiga, positiva eller negativa avgöranden träffas på grundval av tillgängliga uppgifter.

Om det konstateras att en berörd part har tillhandahållit oriktiga eller vilseledande uppgifter, kan dessa lämnas utan beaktande och tillgängliga uppgifter får användas.

Om en berörd part inte samarbetar eller endast delvis samarbetar och avgörandena därför i enlighet med artikel 18 i grundförordningen träffas på grundval av tillgängliga uppgifter, kan resultatet bli mindre fördelaktigt för den berörda parten än om denna hade samarbetat.

7.   Förhörsombud

Berörda parter kan begära att förhörsombudet (Hearing officer) vid generaldirektoratet för handel (GD Handel) ingriper. Förhörsombudet fungerar som kontakt mellan de berörda parterna och kommissionens utredande avdelningar. Förhörsombudet behandlar frågor om tillgång till handlingar i ett ärende, tvister rörande sekretess, ansökningar om förlängning av tidsfrister och ansökningar från tredje part om att bli hörd. Förhörsombudet kan anordna en utfrågning med en enskild berörd part och agera som medlare så att de berörda parterna ges möjlighet att till fullo utöva sin rätt till försvar.

Begäran om att bli hörd av förhörsombudet bör göras skriftligen och innehålla skälen till att parten önskar bli hörd. När det gäller utfrågningar rörande undersökningens inledande skede måste ansökan lämnas inom 15 dagar efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Därefter ska en begäran om att bli hörd lämnas in inom de tidsfrister som kommissionen fastställer i sin korrespondens med parterna.

Förhörsombudet får även anordna utfrågningar där parterna kan redovisa sina ståndpunkter och föra fram motargument i frågor rörande bland annat dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse. Sådana utfrågningar bör normalt sett äga rum senast i slutet av den fjärde veckan som följer på meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten.

För närmare uppgifter och kontaktuppgifter, se förhörsombudets webbsidor på GD Handels webbplats: (http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/ho/index_en.htm).

8.   Tidsplan för undersökningen

Undersökningen kommer i enlighet med artikel 6.9 i grundförordningen att slutföras inom 15 månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. I enlighet med artikel 7.1 i grundförordningen får provisoriska åtgärder inte införas senare än nio månader efter det att detta tillkännagivande har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

9.   Behandling av personuppgifter

Alla personuppgifter som samlas in under undersökningens gång kommer att behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (8).

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  Dumpning innebär att en produkt (den berörda produkten) exporteras till ett pris som understiger dess normalvärde. Normalvärdet fastställs vanligen till det jämförbara priset för en likadan produkt på den inhemska marknaden i exportlandet. Med en likadan produkt avses en produkt som i alla avseenden är likadan som den berörda produkten eller, om det inte finns någon sådan produkt, en produkt som är mycket lik den berörda produkten.

(3)  En exporterande tillverkare är ett företag i de berörda länderna som tillverkar och exporterar den berörda produkten till unionsmarknaden, antingen direkt eller via en tredje part, inklusive närstående företag som är inbegripna i tillverkning, inhemsk försäljning eller export av den berörda produkten. Exportörer som inte är tillverkare är normalt sett inte berättigade till en individuell tullsats.

(4)  Endast importörer som inte är närstående företag till de exporterande tillverkarna får ingå i urvalet. Importörer som är närstående företag till exporterande tillverkare måste fylla i bilaga 1 till frågeformuläret för dessa exporterande tillverkare. Begreppet närstående part definieras i fotnot 6.

(5)  De uppgifter som lämnas av icke-närstående importörer får även användas för andra delar av denna undersökning än de som avser fastställande av dumpning.

(6)  I enlighet med artikel 143 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för gemenskapens tullkodex ska personer anses vara närstående endast om a) de är tjänstemän eller styrelseledamöter i varandras företag, b) de är juridiskt erkända kompanjoner i någon affärsverksamhet, c) de är arbetsgivare och anställd, d) någon person direkt eller indirekt äger, kontrollerar eller innehar 5 % eller mer av bådas utestående röstberättigande aktier eller andelar, e) en av dem direkt eller indirekt kontrollerar den andra, f) båda två direkt eller indirekt kontrolleras av en tredje person, g) tillsammans direkt eller indirekt kontrollerar en tredje person, eller h) de är medlemmar av samma familj. Personer ska anses tillhöra samma familj endast om de står i ett av följande förhållanden till varandra: i) Man och hustru. ii) Förälder och barn. iii) Bror och syster (hel- eller halvsyskon). iv) Far- eller morförälder och barnbarn. v) Farbror/morbror eller faster/moster och syskonbarn. vi) Svärföräldrar och svärson eller svärdotter. vii) Svåger och svägerska. (EGT L 253, 11.10.1993, s. 1). I detta sammanhang avses med person en fysisk eller en juridisk person.

(7)  Detta är ett konfidentiellt dokument i enlighet med artikel 19 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51) och artikel 6 i WTO-avtalet om tillämpning av artikel VI i Allmänna tull- och handelsavtalet 1994 (antidumpningsavtalet). Det är även skyddat i enlighet med artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

(8)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

---