# Den Europæiske Unions C 326/2010

| | ISSN 1725-2393
  doi:10.3000/17252393.C_2010.326.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 326 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 53. årgang3. december 2010 |

ISSN 1725-2393

doi:10.3000/17252393.C_2010.326.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

C 326

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

53. årgang3. december 2010

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | IV   Oplysninger |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2010/C 326/01 | Rådets konklusioner af 19. november 2010 om de europæiske og internationale politiske dagsordener vedrørende børn, unge og børns rettigheder | 1 |
| 2010/C 326/02 | Rådets konklusioner af 19. november 2010 om unges adgang til kultur | 2 |
| 2010/C 326/03 | Rådets afgørelse af 2. december 2010 om udnævnelse af to medlemmer af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse | 4 |
| 2010/C 326/04 | Rådets konklusioner af 18. november 2010 om sportens rolle som kilde til og drivkraft for aktiv social inklusion | 5 |
| 2010/C 326/05 | Rådets konklusioner af 19. november 2010 om unge på vej-initiativet — en integreret tilgang til at tackle de udfordringer, som de unge står over for | 9 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 326/06 | Euroens vekselkurs | 12 |
| 2010/C 326/07 | Kommissionens afgørelse af 2. november 2010 om oprettelse af Det Europæiske Multi-stakeholderforum for Elektronisk Fakturering (e-fakturering) | 13 |
| | Revisionsretten |
| 2010/C 326/08 | Særberetning nr. 8/2010 Bedre transportpræstationer på de transeuropæiske jernbaneakser — Har EU's investeringer i jernbaneinfrastruktur været effektive? | 16 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2010/C 326/09 | Ajourføring af liste over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1, EUT C 134 af 31.5.2008, s. 16, EUT C 177 af 12.7.2008, s. 9, EUT C 200 af 6.8.2008, s. 10, EUT C 331 af 31.12.2008, s. 13, EUT C 3 af 8.1.2009, s. 10, EUT C 37 af 14.2.2009, s. 10, EUT C 64 af 19.3.2009, s. 20, EUT C 99 af 30.4.2009, s. 7, EUT C 229 af 23.9.2009, s. 28, EUT C 263 af 5.11.2009, s. 22, EUT C 298 af 8.12.2009, s. 17, EUT C 74 af 24.3.2010, s. 13) | 17 |

Informationsnummer

Indhold

Side

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2010/C 326/01

Rådets konklusioner af 19. november 2010 om de europæiske og internationale politiske dagsordener vedrørende børn, unge og børns rettigheder

1

2010/C 326/02

Rådets konklusioner af 19. november 2010 om unges adgang til kultur

2

2010/C 326/03

Rådets afgørelse af 2. december 2010 om udnævnelse af to medlemmer af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse

4

2010/C 326/04

Rådets konklusioner af 18. november 2010 om sportens rolle som kilde til og drivkraft for aktiv social inklusion

5

2010/C 326/05

Rådets konklusioner af 19. november 2010 om unge på vej-initiativet — en integreret tilgang til at tackle de udfordringer, som de unge står over for

9

Europa-Kommissionen

2010/C 326/06

Euroens vekselkurs

12

2010/C 326/07

Kommissionens afgørelse af 2. november 2010 om oprettelse af Det Europæiske Multi-stakeholderforum for Elektronisk Fakturering (e-fakturering)

13

Revisionsretten

2010/C 326/08

Særberetning nr. 8/2010 Bedre transportpræstationer på de transeuropæiske jernbaneakser — Har EU's investeringer i jernbaneinfrastruktur været effektive?

16

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2010/C 326/09

Ajourføring af liste over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1, EUT C 134 af 31.5.2008, s. 16, EUT C 177 af 12.7.2008, s. 9, EUT C 200 af 6.8.2008, s. 10, EUT C 331 af 31.12.2008, s. 13, EUT C 3 af 8.1.2009, s. 10, EUT C 37 af 14.2.2009, s. 10, EUT C 64 af 19.3.2009, s. 20, EUT C 99 af 30.4.2009, s. 7, EUT C 229 af 23.9.2009, s. 28, EUT C 263 af 5.11.2009, s. 22, EUT C 298 af 8.12.2009, s. 17, EUT C 74 af 24.3.2010, s. 13)

17

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2010/C 326/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5978 — GDF Suez/International Power) (
  1
  ) | 21 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2010/C 326/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag COMP/M.5978 — GDF Suez/International Power) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 3.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 326/1

---

Rådets konklusioner af 19. november 2010 om de europæiske og internationale politiske dagsordener vedrørende børn, unge og børns rettigheder

2010/C 326/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

1.   SOM HENVISER TIL FØLGENDE:

| — | artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- |

—

artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union

| — | Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018), hvori det bl.a. hedder som følger: Hvor det er relevant medtage en børnepolitisk dimension og tage hensyn til børns rettigheder og beskyttelse af børn, idet det tages i betragtning, at unges liv og fremtidsudsigter i betydelig grad bestemmes af, hvor mange muligheder og hvor megen støtte og beskyttelse der er modtaget i barndommen |
| --- | --- |

—

Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018), hvori det bl.a. hedder som følger: Hvor det er relevant medtage en børnepolitisk dimension og tage hensyn til børns rettigheder og beskyttelse af børn, idet det tages i betragtning, at unges liv og fremtidsudsigter i betydelig grad bestemmes af, hvor mange muligheder og hvor megen støtte og beskyttelse der er modtaget i barndommen

| — | meddelelsen fra Europa-Kommissionen af 4. juli 2006 med titlen »Mod en EU-strategi for børns rettigheder« (1), |
| --- | --- |

—

meddelelsen fra Europa-Kommissionen af 4. juli 2006 med titlen »Mod en EU-strategi for børns rettigheder« (1),

2.   NOTERER SIG:

| — | formandskabets oplysninger om de europæiske og internationale politiske dagsordener vedrørende børn, unge og børns rettigheder (2) |
| --- | --- |

—

formandskabets oplysninger om de europæiske og internationale politiske dagsordener vedrørende børn, unge og børns rettigheder (2)

| — | de foranstaltninger, der er truffet på ungdomsområdet for at fremme børns og unges ret til medindflydelse på de beslutninger, der berører deres dagligdag, |
| --- | --- |

—

de foranstaltninger, der er truffet på ungdomsområdet for at fremme børns og unges ret til medindflydelse på de beslutninger, der berører deres dagligdag,

3.   UNDERSTREGER:

| — | den meget store betydning af det arbejde, der gøres på området børn, unge og børns rettigheder, |
| --- | --- |

—

den meget store betydning af det arbejde, der gøres på området børn, unge og børns rettigheder,

4.   UDTRYKKER TILFREDSHED MED:

| — | Europa-Kommissionens hensigt om at vedtage en ny meddelelse på dette område, hvori der lanceres en EU-strategi for børns rettigheder, |
| --- | --- |

—

Europa-Kommissionens hensigt om at vedtage en ny meddelelse på dette område, hvori der lanceres en EU-strategi for børns rettigheder,

5.   TILSKYNDER DERFOR:

| — | medlemsstaterne til at samarbejde og spille en aktiv rolle på dette område og på fremtidige internationale møder på både ekspert- og ministerniveau, hvor børns rettigheder drøftes. |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne til at samarbejde og spille en aktiv rolle på dette område og på fremtidige internationale møder på både ekspert- og ministerniveau, hvor børns rettigheder drøftes.

---

(1)  KOM(2006) 367 endelig.

(2)  Dok. 14855/10.

---

| 3.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 326/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 326/2

---

Rådets konklusioner af 19. november 2010 om unges adgang til kultur

2010/C 326/02

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

1.   SOM MINDER OM

| — | Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring, der bidrager til at integrere kultur i alle læringsaktiviteter i skoler, ungdomsorganisationer og uddannelsesinstitutioner, |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets henstilling af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring, der bidrager til at integrere kultur i alle læringsaktiviteter i skoler, ungdomsorganisationer og uddannelsesinstitutioner,

| — | Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (1) og dens strategiske mål samt Rådets konklusioner om arbejdsplanen på kulturområdet 2011-2014 (2), |
| --- | --- |

—

Rådets resolution af 16. november 2007 om en europæisk kulturdagsorden (1) og dens strategiske mål samt Rådets konklusioner om arbejdsplanen på kulturområdet 2011-2014 (2),

| — | Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018), som fastsætter, at unges kreativitet og innovationsevne bør støttes gennem en bedre kvalitetsadgang til og deltagelse i kultur og kulturelle udtryksformer allerede fra en tidlig alder, hvilket vil fremme personlig udvikling, forbedrede indlæringsfærdigheder, interkulturelle færdigheder, forståelse og respekt for kulturel mangfoldighed og udvikling af nye og fleksible færdigheder med henblik på fremtidige jobmuligheder, |
| --- | --- |

—

Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (2010-2018), som fastsætter, at unges kreativitet og innovationsevne bør støttes gennem en bedre kvalitetsadgang til og deltagelse i kultur og kulturelle udtryksformer allerede fra en tidlig alder, hvilket vil fremme personlig udvikling, forbedrede indlæringsfærdigheder, interkulturelle færdigheder, forståelse og respekt for kulturel mangfoldighed og udvikling af nye og fleksible færdigheder med henblik på fremtidige jobmuligheder,

| — | Rådets konklusioner af 27. november 2009 om fremme af en kreativ generation: udvikling af børns og unges kreativitet og innovationsevne gennem kulturelle udtryksformer og adgang til kultur, der indeholder seks prioriteter; |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner af 27. november 2009 om fremme af en kreativ generation: udvikling af børns og unges kreativitet og innovationsevne gennem kulturelle udtryksformer og adgang til kultur, der indeholder seks prioriteter;

2.   GLÆDER SIG OVER

| — | yderligere viden om ungdom og kultur, som f.eks. undersøgelsen om unges adgang til kultur (3), der blev udført for Europa-Kommissionen; |
| --- | --- |

—

yderligere viden om ungdom og kultur, som f.eks. undersøgelsen om unges adgang til kultur (3), der blev udført for Europa-Kommissionen;

3.   UNDERSTREGER

| — | at unges adgang til kultur omfatter to væsentlige aspekter: unge som brugere, købere, forbrugere og publikum samt unge, der er aktivt inddraget som aktive deltagere og skabere af kunst og kultur, |
| --- | --- |

—

at unges adgang til kultur omfatter to væsentlige aspekter: unge som brugere, købere, forbrugere og publikum samt unge, der er aktivt inddraget som aktive deltagere og skabere af kunst og kultur,

| — | at dette er vigtigt for et godt samarbejde mellem ungdomsområdet og kulturområdet, |
| --- | --- |

—

at dette er vigtigt for et godt samarbejde mellem ungdomsområdet og kulturområdet,

| — | at kendskab til samt fremme, synlighed og brug af ny informations- og kommunikationsteknologi, herunder digitalisering af kulturelt indhold, er af stor betydning med henblik på at øge unges adgang til kultur, |
| --- | --- |

—

at kendskab til samt fremme, synlighed og brug af ny informations- og kommunikationsteknologi, herunder digitalisering af kulturelt indhold, er af stor betydning med henblik på at øge unges adgang til kultur,

| — | at unges adgang til kultur også handler om en oplevelse af at udtrykke sig, personlig udvikling og tillid, innovation og kreativitet, fornøjelse og om at være åben over for andre kulturer, herunder Europas kulturarv, |
| --- | --- |

—

at unges adgang til kultur også handler om en oplevelse af at udtrykke sig, personlig udvikling og tillid, innovation og kreativitet, fornøjelse og om at være åben over for andre kulturer, herunder Europas kulturarv,

| — | at livslang udvikling af kulturelle kompetencer hos unge og alle relevante interessenter er af stor betydning, fordi den knytter sig sammen med andre nøglekompetencer, |
| --- | --- |

—

at livslang udvikling af kulturelle kompetencer hos unge og alle relevante interessenter er af stor betydning, fordi den knytter sig sammen med andre nøglekompetencer,

| — | at kultur er relevant som et middel til at fremme social inklusion, lighed og unges aktive deltagelse samt bekæmpe af forskelsbehandling og fattigdom; |
| --- | --- |

—

at kultur er relevant som et middel til at fremme social inklusion, lighed og unges aktive deltagelse samt bekæmpe af forskelsbehandling og fattigdom;

4.   OPFORDRER DERFOR KOMMISSIONEN OG MEDLEMSSTATERNE TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER

| — | at tage alle anbefalingerne fra ovennævnte undersøgelse i betragtning, |
| --- | --- |

—

at tage alle anbefalingerne fra ovennævnte undersøgelse i betragtning,

| — | at lette alle unges adgang til kultur ved at mindske de hermed forbundne hindringer som nævnt i undersøgelsen (f.eks. økonomiske, sproglige, tidsmæssige og geografiske begrænsninger), idet der tages hensyn til den rolle, som kultur- og kunstuddannelser spiller for alle unge fra en tidlig alder med henblik på livslang læring, og idet der anvendes målrettede programmer, |
| --- | --- |

—

at lette alle unges adgang til kultur ved at mindske de hermed forbundne hindringer som nævnt i undersøgelsen (f.eks. økonomiske, sproglige, tidsmæssige og geografiske begrænsninger), idet der tages hensyn til den rolle, som kultur- og kunstuddannelser spiller for alle unge fra en tidlig alder med henblik på livslang læring, og idet der anvendes målrettede programmer,

| — | at fremme udviklingen af langsigtede koordinerede politikker for unges adgang til kultur på alle planer med et tydeligt ungdomsperspektiv, for eksempel ved at stimulere partnerskaber og kontakter mellem den kreative sektor og interessenter på ungdoms- og uddannelsesområdet samt andre relevante områder, |
| --- | --- |

—

at fremme udviklingen af langsigtede koordinerede politikker for unges adgang til kultur på alle planer med et tydeligt ungdomsperspektiv, for eksempel ved at stimulere partnerskaber og kontakter mellem den kreative sektor og interessenter på ungdoms- og uddannelsesområdet samt andre relevante områder,

| — | at uddybe kendskabet til unges adgang til kultur (f.eks. via Eurobarometeret i EU-ungdomsrapporten) og støtte forskning inden for ungdomskulturer, kreativitet og kulturelt borgerskab. I denne kontekst et det vigtigt at fastlægge unges behov for så vidt angår deres adgang til kultur og identificere udviklingen af unges kulturelle praksis, |
| --- | --- |

—

at uddybe kendskabet til unges adgang til kultur (f.eks. via Eurobarometeret i EU-ungdomsrapporten) og støtte forskning inden for ungdomskulturer, kreativitet og kulturelt borgerskab. I denne kontekst et det vigtigt at fastlægge unges behov for så vidt angår deres adgang til kultur og identificere udviklingen af unges kulturelle praksis,

| — | at udveksle og fremme alle relevante interessenters erfaring, praksis og information på alle de planer, der vedrører unges adgang til kultur, f.eks. ved at tilskynde til læringsmobilitet for alle unge og ungdomspædagoger og -ledere og gennem anvendelse af ikt og medierne, |
| --- | --- |

—

at udveksle og fremme alle relevante interessenters erfaring, praksis og information på alle de planer, der vedrører unges adgang til kultur, f.eks. ved at tilskynde til læringsmobilitet for alle unge og ungdomspædagoger og -ledere og gennem anvendelse af ikt og medierne,

| — | at støtte kvalitetsuddannelse og kapacitetsopbygning for ungdomspædagoger og -ledere, kunstnere og andre kulturarbejdere, lærere og alle andre relevante interessenter, der er inddraget i unges adgang til kultur, |
| --- | --- |

—

at støtte kvalitetsuddannelse og kapacitetsopbygning for ungdomspædagoger og -ledere, kunstnere og andre kulturarbejdere, lærere og alle andre relevante interessenter, der er inddraget i unges adgang til kultur,

| — | at fremme unges adgang til kultur som et middel til at fremme social inklusion, lighed og unges aktive deltagelse samt bekæmpe forskelsbehandling og fattigdom, |
| --- | --- |

—

at fremme unges adgang til kultur som et middel til at fremme social inklusion, lighed og unges aktive deltagelse samt bekæmpe forskelsbehandling og fattigdom,

| — | at fremme de seks prioriteter, der fastsættes i Rådets konklusioner af 27. november 2009 om fremme af en kreativ generation, |
| --- | --- |

—

at fremme de seks prioriteter, der fastsættes i Rådets konklusioner af 27. november 2009 om fremme af en kreativ generation,

| — | at få det bedste ud af de eksisterende relevante programmer, instrumenter og europæiske netværk (f.eks. det europæiske ungdomskort), herunder de europæiske strukturfonde, med henblik på at fremme ovenstående mål. |
| --- | --- |

—

at få det bedste ud af de eksisterende relevante programmer, instrumenter og europæiske netværk (f.eks. det europæiske ungdomskort), herunder de europæiske strukturfonde, med henblik på at fremme ovenstående mål.

---

(1)  EUT C 287 af 29.11.2007, s. 1.

(2)  Skal vedtages den 18. november 2010.

(3)  Interarts EACEA/2008/01 (EUT 2008/S 91-122802).

---

| 3.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 326/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 326/4

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 2. december 2010

om udnævnelse af to medlemmer af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse

2010/C 326/03

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) og om oprettelse af et europæisk kemikalieagentur (1), særlig artikel 79, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Det fremgår af artikel 79 i forordning (EF) nr. 1907/2006, at Rådet udnævner én repræsentant for hver medlemsstat som medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse. |
| --- | --- |

(1)

Det fremgår af artikel 79 i forordning (EF) nr. 1907/2006, at Rådet udnævner én repræsentant for hver medlemsstat som medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse.

| (2) | Ved afgørelse af 7. juni 2007 (2) udnævnte Rådet 27 medlemmer af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse. |
| --- | --- |

(2)

Ved afgørelse af 7. juni 2007 (2) udnævnte Rådet 27 medlemmer af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse.

| (3) | Den svenske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Sveriges repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som bør udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2013. |
| --- | --- |

(3)

Den svenske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Sveriges repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som bør udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2013.

| (4) | Den slovenske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Sloveniens repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som bør udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2013 — |
| --- | --- |

(4)

Den slovenske regering har meddelt Rådet, at den agter at udskifte Sloveniens repræsentant i bestyrelsen, og har foretaget indstilling af en ny repræsentant, som bør udnævnes for perioden indtil den 31. maj 2013 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Nina CROMNIER, som er svensk statsborger og født den 14. oktober 1966, udnævnes til medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse i stedet for Ethel FORSBERG for perioden fra den 4. december 2010 til den 31. maj 2013.

Artikel 2

Simona FAJFAR, som er slovensk statsborger og født den 17. november 1970, udnævnes til medlem af Det Europæiske Kemikalieagenturs bestyrelse i stedet for Marta CIRAJ for perioden fra den 4. december 2010 til den 31. maj 2013.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. december 2010.

På Rådets vegne

E. SCHOUPPE

Formand

---

(1)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUT C 134 af 16.6.2007, s. 6.

2

---

| 3.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 326/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 326/5

---

Rådets konklusioner af 18. november 2010 om sportens rolle som kilde til og drivkraft for aktiv social inklusion

2010/C 326/04

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

1.   SOM MINDER OM:

Den politiske baggrund for dette spørgsmål, jf. bilaget, og særlig:

| — | den erklæring, der er knyttet som bilag til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 7.-9. december 2000, hvori det siges, at sport er en menneskelig aktivitet, der bygger på væsentlige sociale, uddannelsesmæssige og kulturelle værdier og en faktor for integration, deltagelse i samfundslivet, tolerance, accept af forskelle og respekt for regler (1) |
| --- | --- |

—

den erklæring, der er knyttet som bilag til konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 7.-9. december 2000, hvori det siges, at sport er en menneskelig aktivitet, der bygger på væsentlige sociale, uddannelsesmæssige og kulturelle værdier og en faktor for integration, deltagelse i samfundslivet, tolerance, accept af forskelle og respekt for regler (1)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 291/2003/EF af 6. februar 2003 om det europæiske år for uddannelse gennem idræt 2004 (2) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 291/2003/EF af 6. februar 2003 om det europæiske år for uddannelse gennem idræt 2004 (2)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (3), |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (3),

2.   SOM UDTRYKKER TILFREDSHED MED:

| — | at sporten efter Lissabontraktatens (4) ikrafttræden den 1. december 2009 er blevet et kompetenceområde for Den Europæiske Union, og at den europæiske dimension i sporten derfor skal videreudvikles under særlig hensyntagen til sportens sociale og uddannelsesmæssige funktion |
| --- | --- |

—

at sporten efter Lissabontraktatens (4) ikrafttræden den 1. december 2009 er blevet et kompetenceområde for Den Europæiske Union, og at den europæiske dimension i sporten derfor skal videreudvikles under særlig hensyntagen til sportens sociale og uddannelsesmæssige funktion

| — | at Europa-Kommissionen har til hensigt at vedtage meddelelsen om Lissabontraktaten og sporten inden slutningen af 2010, |
| --- | --- |

—

at Europa-Kommissionen har til hensigt at vedtage meddelelsen om Lissabontraktaten og sporten inden slutningen af 2010,

3.   ERKENDER FØLGENDE:

| 1. | Fælles prioriteter som øget beskæftigelse, social inklusion, ligestilling mellem kønnene, lige adgang til faciliteter og ydelser, solidaritet mellem generationerne og interkulturel dialog kræver en stærkere støtte i hele Den Europæiske Union, herunder på sportsområdet. |
| --- | --- |

1.

Fælles prioriteter som øget beskæftigelse, social inklusion, ligestilling mellem kønnene, lige adgang til faciliteter og ydelser, solidaritet mellem generationerne og interkulturel dialog kræver en stærkere støtte i hele Den Europæiske Union, herunder på sportsområdet.

| 2. | Sport indtager en vigtig plads i mange EU-borgeres liv og spiller en stærk samfundsmæssig rolle med et kraftigt potentiale til social inklusion i sporten og gennem denne, hvilket betyder, at deltagelse i sport eller fysisk aktivitet på mange forskellige måder bidrager til inklusion i samfundslivet, således at inklusion på sportsområdet omfatter en kombination af sport-for-alle, lige adgang til sport, lige muligheder inden for sporten og en bred vifte af efterspørgselsorienterede sportsmuligheder og -faciliteter, og således at social inklusion gennem sport indebærer inklusiv deltagelse i samfundslivet, udvikling af fællesskab og stærkere social samhørighed. |
| --- | --- |

2.

Sport indtager en vigtig plads i mange EU-borgeres liv og spiller en stærk samfundsmæssig rolle med et kraftigt potentiale til social inklusion i sporten og gennem denne, hvilket betyder, at deltagelse i sport eller fysisk aktivitet på mange forskellige måder bidrager til inklusion i samfundslivet, således at inklusion på sportsområdet omfatter en kombination af sport-for-alle, lige adgang til sport, lige muligheder inden for sporten og en bred vifte af efterspørgselsorienterede sportsmuligheder og -faciliteter, og således at social inklusion gennem sport indebærer inklusiv deltagelse i samfundslivet, udvikling af fællesskab og stærkere social samhørighed.

| 3. | Idrætsbevægelsen kan i høj grad bidrage til spørgsmål, der er i offentlighedens interesse, såsom social inklusion. I den forbindelse er professionelle atleter og amatøridrætsfolk samt sportsklubberne rollemodeller for samfundet, særlig for de unge, og andre sportsorganisationer og civilsamfundsorganisationer, der beskæftiger sig med sport, bidrager også til social inklusion i sporten og gennem denne. |
| --- | --- |

3.

Idrætsbevægelsen kan i høj grad bidrage til spørgsmål, der er i offentlighedens interesse, såsom social inklusion. I den forbindelse er professionelle atleter og amatøridrætsfolk samt sportsklubberne rollemodeller for samfundet, særlig for de unge, og andre sportsorganisationer og civilsamfundsorganisationer, der beskæftiger sig med sport, bidrager også til social inklusion i sporten og gennem denne.

| 4. | Adgang til og deltagelse i forskellige aspekter af sport er vigtig for den personlige udvikling, den enkeltes følelse af identitet og tilhørsforhold, fysisk og psykisk velvære, status, sociale kompetencer og netværk, interkulturel kommunikation og beskæftigelsesegnethed. |
| --- | --- |

4.

Adgang til og deltagelse i forskellige aspekter af sport er vigtig for den personlige udvikling, den enkeltes følelse af identitet og tilhørsforhold, fysisk og psykisk velvære, status, sociale kompetencer og netværk, interkulturel kommunikation og beskæftigelsesegnethed.

| 5. | Det fremgik af den europæiske konference om lokal sportsdeltagelse — social inklusion og fattigdomsbekæmpelse den 13.-14. oktober i Leuven (Belgien), at sport spiller en vigtig rolle for social inklusion af dårligt stillede grupper, navnlig på lokalt plan. |
| --- | --- |

5.

Det fremgik af den europæiske konference om lokal sportsdeltagelse — social inklusion og fattigdomsbekæmpelse den 13.-14. oktober i Leuven (Belgien), at sport spiller en vigtig rolle for social inklusion af dårligt stillede grupper, navnlig på lokalt plan.

4.   IDENTIFICERER I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET FØLGENDE FÆLLES PRIORITETER MED HENBLIK PÅ AT FREMME SOCIAL INKLUSION I SPORTEN OG GENNEM DENNE:

| 4.1. | Støtte princippet om sport-for-alle baseret på lige muligheder ved:






  1. | at øge den samlede deltagelse i sport og tilskynde så mange borgere som muligt til fysisk aktivitet, og herunder de unge |
| --- | --- | --- |

4.1.

Støtte princippet om sport-for-alle baseret på lige muligheder ved:

1.

at øge den samlede deltagelse i sport og tilskynde så mange borgere som muligt til fysisk aktivitet, og herunder de unge

| 2. | at lægge særlig vægt på social inklusion i sport for mennesker, som i øjeblikket ikke er fysisk aktive, især blandt socialt dårligt stillede grupper |
| --- | --- |

2.

at lægge særlig vægt på social inklusion i sport for mennesker, som i øjeblikket ikke er fysisk aktive, især blandt socialt dårligt stillede grupper

| 3. | at huske på, at adgang til sport-for-alle er vigtig, herunder af sportsfaciliteter, -infrastrukturer og -anlæg er tilgængelige og til rådighed for så mange som muligt, især handicappede, samt at det er vigtigt at give handicappede mulighed for at deltage på lige fod med andre i rekreative aktiviteter samt fritids- og sportsaktiviteter |
| --- | --- |

3.

at huske på, at adgang til sport-for-alle er vigtig, herunder af sportsfaciliteter, -infrastrukturer og -anlæg er tilgængelige og til rådighed for så mange som muligt, især handicappede, samt at det er vigtigt at give handicappede mulighed for at deltage på lige fod med andre i rekreative aktiviteter samt fritids- og sportsaktiviteter

| 4. | at tilskynde til ligestilling mellem kønnene i sporten, særlig med hensyn til sportsadgang og repræsentation i beslutningstagende organer, og herunder aktive foranstaltninger mod kønsstereotyper. |
| --- | --- |

4.

at tilskynde til ligestilling mellem kønnene i sporten, særlig med hensyn til sportsadgang og repræsentation i beslutningstagende organer, og herunder aktive foranstaltninger mod kønsstereotyper.

| 4.2. | Bedre udnyttelse af sportens potentiale som bidrag til at skabe fællesskab, social samhørighed og inklusiv vækst ved:






  1. | at fokusere på udnyttelse af sport til fremme af dårligt stillede gruppers inklusion i samfundslivet for at udvikle mere sammenhængende fællesskaber |
| --- | --- | --- |

4.2.

Bedre udnyttelse af sportens potentiale som bidrag til at skabe fællesskab, social samhørighed og inklusiv vækst ved:

1.

at fokusere på udnyttelse af sport til fremme af dårligt stillede gruppers inklusion i samfundslivet for at udvikle mere sammenhængende fællesskaber

| 2. | at anerkende og øge opnåelse af færdigheder og kompetencer som disciplin, holdarbejde og vedholdenhed gennem uformel læring inden for sporten, herunder frivilligt arbejde, som en vej til at forbedre beskæftigelsesegnetheden |
| --- | --- |

2.

at anerkende og øge opnåelse af færdigheder og kompetencer som disciplin, holdarbejde og vedholdenhed gennem uformel læring inden for sporten, herunder frivilligt arbejde, som en vej til at forbedre beskæftigelsesegnetheden

| 3. | at anerkende sportens økonomiske, beskæftigelsesmæssige og læringsrelaterede potentiale til at bidrage til den intelligente, bæredygtige og inklusive vækst, der er nødvendig for at skabe en holdbar fremtid. |
| --- | --- |

3.

at anerkende sportens økonomiske, beskæftigelsesmæssige og læringsrelaterede potentiale til at bidrage til den intelligente, bæredygtige og inklusive vækst, der er nødvendig for at skabe en holdbar fremtid.

| 4.3. | Støtte til tværnational udveksling af strategier og metoder for at udnytte sportens potentiale til social inklusion på nationalt og europæisk plan bedre ved:






  1. | at stimulere netværksdannelse mellem medlemsstaterne og lokale og regionale myndigheder og sikre deres deltagelse navnlig i indbyrdes udveksling af viden og bedste praksis |
| --- | --- | --- |

4.3.

Støtte til tværnational udveksling af strategier og metoder for at udnytte sportens potentiale til social inklusion på nationalt og europæisk plan bedre ved:

1.

at stimulere netværksdannelse mellem medlemsstaterne og lokale og regionale myndigheder og sikre deres deltagelse navnlig i indbyrdes udveksling af viden og bedste praksis

| 2. | at støtte forskning i og analyse af forbindelsen mellem sport og social inklusion gennem etablering af analytiske rammer, der bygger på praksisbaseret evidens, med særlig vægt på social inklusion af dårligt stillede grupper gennem sport |
| --- | --- |

2.

at støtte forskning i og analyse af forbindelsen mellem sport og social inklusion gennem etablering af analytiske rammer, der bygger på praksisbaseret evidens, med særlig vægt på social inklusion af dårligt stillede grupper gennem sport

| 3. | at overvåge og evaluere de eksisterende politikker for at understøtte beslutningstagningen og forbedre den fremtidige indsats under hensynstagen til de relevante interessenters synspunkter |
| --- | --- |

3.

at overvåge og evaluere de eksisterende politikker for at understøtte beslutningstagningen og forbedre den fremtidige indsats under hensynstagen til de relevante interessenters synspunkter

5.   SKAL DERFOR I FORBINDELSE MED DE OVENFOR SKITSEREDE SPØRGSMÅL OPFORDRE MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER, I FULD OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET OG UNDER HENSYNTAGEN TIL SPORTENS SÆRLIGE KARAKTER:

| 1. | at fremme sportssamarbejde omkring princippet om sport-for-alle baseret på lige adgang og lige muligheder, særlig for mennesker, som ikke er fysisk aktive, i overensstemmelse med prioriteten om social inklusion i sporten og gennem denne |
| --- | --- |

1.

at fremme sportssamarbejde omkring princippet om sport-for-alle baseret på lige adgang og lige muligheder, særlig for mennesker, som ikke er fysisk aktive, i overensstemmelse med prioriteten om social inklusion i sporten og gennem denne

| 2. | at tilskynde til aktioner med en stærk sammenkædning mellem sporten og sektorer, der beskæftiger sig med spørgsmålet om social inklusion, og øge interessen for sport blandt mennesker, som ikke er fysisk aktive |
| --- | --- |

2.

at tilskynde til aktioner med en stærk sammenkædning mellem sporten og sektorer, der beskæftiger sig med spørgsmålet om social inklusion, og øge interessen for sport blandt mennesker, som ikke er fysisk aktive

| 3. | at tilskynde til og fremme deltagelse i sport for personer med en baggrund som dårligt stillede og samtidig sikre deres inklusion i samfundslivet ved at lade dem stifte bekendtskab med nye sociale netværk og give dem nye færdigheder |
| --- | --- |

3.

at tilskynde til og fremme deltagelse i sport for personer med en baggrund som dårligt stillede og samtidig sikre deres inklusion i samfundslivet ved at lade dem stifte bekendtskab med nye sociale netværk og give dem nye færdigheder

| 4. | at fremme den interkulturelle dialog ved at inkludere mennesker med forskellige kulturelle baggrunde i samfundslivet gennem sport |
| --- | --- |

4.

at fremme den interkulturelle dialog ved at inkludere mennesker med forskellige kulturelle baggrunde i samfundslivet gennem sport

| 5. | at fremme aktioner med relation til social inklusion i sporten og gennem denne af handicappede, herunder forbedring af infrastrukturen og bedre tilgængelighed i forbindelse med sportsfaciliteter og -anlæg, og forskning vedrørende specialudstyr til idræt, samt at prioritere sport |
| --- | --- |

5.

at fremme aktioner med relation til social inklusion i sporten og gennem denne af handicappede, herunder forbedring af infrastrukturen og bedre tilgængelighed i forbindelse med sportsfaciliteter og -anlæg, og forskning vedrørende specialudstyr til idræt, samt at prioritere sport

| 6. | at fremme aktioner med relation til integrering af ligestilling mellem kønnene i sportsrelaterede aktiviteter, særlig spørgsmålet om lige adgang til beslutningstagende stillinger, og behandle sport i forbindelse med kønsroller som beskrevet i strategien for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015 (5) |
| --- | --- |

6.

at fremme aktioner med relation til integrering af ligestilling mellem kønnene i sportsrelaterede aktiviteter, særlig spørgsmålet om lige adgang til beslutningstagende stillinger, og behandle sport i forbindelse med kønsroller som beskrevet i strategien for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015 (5)

| 7. | at oprette kanaler til kommunikation og samarbejde med andre relevante politikområder og afdelinger både inden for og mellem de forskellige EU-institutioner og inden for medlemsstaterne, idet der lægges særlig vægt på sportens positive bidrag til inklusion, og medtage sport i relevante handlingsplaner, såsom handlingsplanerne for social inklusion og handlingsplanerne mod fattigdom |
| --- | --- |

7.

at oprette kanaler til kommunikation og samarbejde med andre relevante politikområder og afdelinger både inden for og mellem de forskellige EU-institutioner og inden for medlemsstaterne, idet der lægges særlig vægt på sportens positive bidrag til inklusion, og medtage sport i relevante handlingsplaner, såsom handlingsplanerne for social inklusion og handlingsplanerne mod fattigdom

| 8. | at tilskynde til anerkendelse af uformel læring gennem sport som supplement til formel uddannelse gennem opnåelse af konstruktive færdigheder og kompetencer, som er nødvendige for beskæftigelsesegnetheden, i forbindelse med bæredygtig og inklusiv vækst |
| --- | --- |

8.

at tilskynde til anerkendelse af uformel læring gennem sport som supplement til formel uddannelse gennem opnåelse af konstruktive færdigheder og kompetencer, som er nødvendige for beskæftigelsesegnetheden, i forbindelse med bæredygtig og inklusiv vækst

| 9. | at skabe bevidsthed om og understrege betydningen af frivilligt arbejde inden for sport både som et redskab til social inklusion og som et middel til opnåelse af færdigheder som bidrag til beskæftigelsesegnethed og samhørighed, navnlig i forbindelse med det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab (2011) |
| --- | --- |

9.

at skabe bevidsthed om og understrege betydningen af frivilligt arbejde inden for sport både som et redskab til social inklusion og som et middel til opnåelse af færdigheder som bidrag til beskæftigelsesegnethed og samhørighed, navnlig i forbindelse med det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab (2011)

| 10. | at fremme og støtte instrumenter til gensidig læring, tværfaglig forskning med sigte på analytiske, evidensbaserede rammer og udveksling af viden og bedste praksis, f.eks. gennem seminarer på højt plan eller ekspertgruppemøder om spørgsmål vedrørende sport og social inklusion, og sørge for, at resultaterne af disse aktiviteter på en effektiv måde formidles og sammenkædes med praksis |
| --- | --- |

10.

at fremme og støtte instrumenter til gensidig læring, tværfaglig forskning med sigte på analytiske, evidensbaserede rammer og udveksling af viden og bedste praksis, f.eks. gennem seminarer på højt plan eller ekspertgruppemøder om spørgsmål vedrørende sport og social inklusion, og sørge for, at resultaterne af disse aktiviteter på en effektiv måde formidles og sammenkædes med praksis

| 11. | at øge sportens bidrag til at virkeliggøre mål i Europa 2020-strategien for en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, navnlig gennem dens flagskibsinitiativer, herunder den europæiske platform mod fattigdom |
| --- | --- |

11.

at øge sportens bidrag til at virkeliggøre mål i Europa 2020-strategien for en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, navnlig gennem dens flagskibsinitiativer, herunder den europæiske platform mod fattigdom

| 12. | i samarbejde med alle relevante interessenter at tilskynde til at foregå med et godt eksempel på social inklusion ved at kæde sporten sammen med projekter vedrørende social inklusion, idet der især fokuseres på lokale organisationer med tæt kontakt til borgerne |
| --- | --- |

12.

i samarbejde med alle relevante interessenter at tilskynde til at foregå med et godt eksempel på social inklusion ved at kæde sporten sammen med projekter vedrørende social inklusion, idet der især fokuseres på lokale organisationer med tæt kontakt til borgerne

| 13. | i samarbejde med alle relevante interessenter at tilskynde til effektiv anvendelse af de til rådighed værende EU-midler, herunder i forbindelse med de mulige fremtidige sportsprogrammer, til at støtte processen med social inklusion i sporten og gennem denne, |
| --- | --- |

13.

i samarbejde med alle relevante interessenter at tilskynde til effektiv anvendelse af de til rådighed værende EU-midler, herunder i forbindelse med de mulige fremtidige sportsprogrammer, til at støtte processen med social inklusion i sporten og gennem denne,

6.   OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

| 1. | at indarbejde spørgsmålet om social inklusion i sporten og gennem denne som en prioritet i sportssamarbejde, frem for alt i Europa-Kommissionens kommende meddelelse om Lissabontraktaten og sporten |
| --- | --- |

1.

at indarbejde spørgsmålet om social inklusion i sporten og gennem denne som en prioritet i sportssamarbejde, frem for alt i Europa-Kommissionens kommende meddelelse om Lissabontraktaten og sporten

| 2. | at sikre, at social inklusion i sporten og gennem denne i mulige fremtidige forslag til EU's sportsprogrammer betragtes som én af prioriteterne, og undersøge mulighederne for at anvende de eksisterende fonde som Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling samt programmer såsom Aktive unge og Livslang læring til at støtte aktiviteter på sportsområdet |
| --- | --- |

2.

at sikre, at social inklusion i sporten og gennem denne i mulige fremtidige forslag til EU's sportsprogrammer betragtes som én af prioriteterne, og undersøge mulighederne for at anvende de eksisterende fonde som Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling samt programmer såsom Aktive unge og Livslang læring til at støtte aktiviteter på sportsområdet

| 3. | at evaluere effektiviteten af aktiviteter på EU-plan, der støttes af forberedende aktioner inden for social inklusion. |
| --- | --- |

3.

at evaluere effektiviteten af aktiviteter på EU-plan, der støttes af forberedende aktioner inden for social inklusion.

---

(1)  SN 400/00.

(2)  EUT L 43 af 18.2.2003, s. 1.

(3)  EUT L 298 af 7.11.2008, s. 20.

(4)  Artikel 6 og 165 i TEUF.

(5)  KOM(2010) 491 endelig.

---

BILAG

Politisk baggrund

| 1) | Konklusioner fra Det Europæiske Råd den 7.-9. december 2000 i Nice, bilag IV, »Erklæring om de særlige forhold, der kendertegner sporten i Europa og dens sociale funktioner« (1). |
| --- | --- |

1)

Konklusioner fra Det Europæiske Råd den 7.-9. december 2000 i Nice, bilag IV, »Erklæring om de særlige forhold, der kendertegner sporten i Europa og dens sociale funktioner« (1).

| 2) | Konklusioner fra Det Europæiske Råds forårsmøde den 13.-14. marts 2008 (2). |
| --- | --- |

2)

Konklusioner fra Det Europæiske Råds forårsmøde den 13.-14. marts 2008 (2).

| 3) | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (3). |
| --- | --- |

3)

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1098/2008/EF af 22. oktober 2008 om det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse (2010) (3).

| 4) | »Erklæring fra Det Europæiske Råd om sport« af 11.-12. december 2008, som indgår i Det Europæiske Råds konklusioner — bilag 5 (4). |
| --- | --- |

4)

»Erklæring fra Det Europæiske Råd om sport« af 11.-12. december 2008, som indgår i Det Europæiske Råds konklusioner — bilag 5 (4).

| 5) | Rådets beslutning 2010/37/EF af 27. november 2009 om det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab (2011) (5). |
| --- | --- |

5)

Rådets beslutning 2010/37/EF af 27. november 2009 om det europæiske år for frivilligt arbejde til fremme af aktivt medborgerskab (2011) (5).

| 6) | Konklusioner fra Det Europæiske Råd den 17. juni 2010 (6). |
| --- | --- |

6)

Konklusioner fra Det Europæiske Råd den 17. juni 2010 (6).

| 7) | Kommissionens hvidbog om idræt af 11. juli 2007 (7). |
| --- | --- |

7)

Kommissionens hvidbog om idræt af 11. juli 2007 (7).

| 8) | Europa-Kommissionens meddelelse om Lissabontraktaten og sporten (forventes offentliggjort i november 2010). |
| --- | --- |

8)

Europa-Kommissionens meddelelse om Lissabontraktaten og sporten (forventes offentliggjort i november 2010).

---

(1)  SN 400/00 ADD1 REV1 + ADD1 REV2 (de, it, en, el, pt).

(2)  Dok. 7652/08, s. 9 (formandskabets konklusioner).

(3)  EUT L 298 af 7.11.2008, s. 20.

(4)  17271/08, bilag 5, s. 21.

(5)  EUT L 17 af 22.1.2010, s. 43.

(6)  EUCO 13/10.

(7)  KOM(2007) 391 endelig, s. 4.

---

| 3.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 326/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 326/9

---

Rådets konklusioner af 19. november 2010 om unge på vej-initiativet — en integreret tilgang til at tackle de udfordringer, som de unge står over for

2010/C 326/05

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM HENVISER TIL:

| 1. | Europa 2020-strategien, der fastsætter ambitiøse målsætninger for intelligent, inklusiv og bæredygtig vækst, som skal opfyldes i det kommende tiår, og som især sætter fokus på, at der er brug for tiltag for at forbedre uddannelsesniveauerne, øge beskæftigelsesfrekvensen og fremme social inklusion, og identificerer et specifikt overordnet EU-mål vedrørende uddannelse (1) såvel som andre mål vedrørende beskæftigelse (2), social inklusion (3) samt forskning og innovation (4), |
| --- | --- |

1.

Europa 2020-strategien, der fastsætter ambitiøse målsætninger for intelligent, inklusiv og bæredygtig vækst, som skal opfyldes i det kommende tiår, og som især sætter fokus på, at der er brug for tiltag for at forbedre uddannelsesniveauerne, øge beskæftigelsesfrekvensen og fremme social inklusion, og identificerer et specifikt overordnet EU-mål vedrørende uddannelse (1) såvel som andre mål vedrørende beskæftigelse (2), social inklusion (3) samt forskning og innovation (4),

| 2. | Rådets konklusioner om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) (5), der fortsat er grundlaget for dette samarbejde og supplerer Europa 2020-strategien med en understregning af, at uddannelse skal yde et afgørende bidrag til håndteringen af de mange socioøkonomiske, demografiske, miljømæssige og teknologiske udfordringer, som Europa står over for i dag, og opstiller fire strategiske mål (6) med henblik på at sikre bæredygtig økonomisk velstand og beskæftigelsesegnethed såvel som alle borgeres personlige, sociale og erhvervsmæssige udvikling, |
| --- | --- |

2.

Rådets konklusioner om en strategiramme for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«) (5), der fortsat er grundlaget for dette samarbejde og supplerer Europa 2020-strategien med en understregning af, at uddannelse skal yde et afgørende bidrag til håndteringen af de mange socioøkonomiske, demografiske, miljømæssige og teknologiske udfordringer, som Europa står over for i dag, og opstiller fire strategiske mål (6) med henblik på at sikre bæredygtig økonomisk velstand og beskæftigelsesegnethed såvel som alle borgeres personlige, sociale og erhvervsmæssige udvikling,

| 3. | Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (7), hvori det erkendes, at det er af væsentlig betydning for at nå målene for Europas strategi for vækst og beskæftigelse, at unge kvinders og mænds samfundsmæssige og erhvervsmæssige integration fremmes, samtidig med at den enkeltes personlige udvikling, sociale samhørighed og aktive medborgerskab fremmes. Det er af afgørende betydning at sætte alle unge kvinder og mænd i stand til at udnytte deres potentiale bedst muligt. Resolutionen opfodrer derfor til specifikke initiativer på ungdomsområdet — dvs. politikker og tiltag, der specifikt er rettet mod unge på områder såsom ikke-formel læring, deltagelse og frivilligt arbejde, ungdomsarbejde, mobilitet og information, social inddragelse, kultur og sundhed. Den opfordrer også til integreringsinitiativer — dvs. initiativer, der skal åbne mulighed for en tværsektoriel tilgang mellem ungdomspolitikker og andre relevante politikområder, |
| --- | --- |

3.

Rådets resolution af 27. november 2009 om nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet (7), hvori det erkendes, at det er af væsentlig betydning for at nå målene for Europas strategi for vækst og beskæftigelse, at unge kvinders og mænds samfundsmæssige og erhvervsmæssige integration fremmes, samtidig med at den enkeltes personlige udvikling, sociale samhørighed og aktive medborgerskab fremmes. Det er af afgørende betydning at sætte alle unge kvinder og mænd i stand til at udnytte deres potentiale bedst muligt. Resolutionen opfodrer derfor til specifikke initiativer på ungdomsområdet — dvs. politikker og tiltag, der specifikt er rettet mod unge på områder såsom ikke-formel læring, deltagelse og frivilligt arbejde, ungdomsarbejde, mobilitet og information, social inddragelse, kultur og sundhed. Den opfordrer også til integreringsinitiativer — dvs. initiativer, der skal åbne mulighed for en tværsektoriel tilgang mellem ungdomspolitikker og andre relevante politikområder,

| 4. | Inden for rammerne af Europa 2020-strategien bør medlemsstaterne og Den Europæiske Union gennemføre reformer, der tager sigte på intelligent og inklusiv vækst, dvs. vækst drevet frem af viden og innovation, som muliggør maksimal deltagelse. De bør have til formål at forbedre uddannelsens kvalitet, at styrke forskningen og at fremme innovation og vidensoverførsel i hele EU. De bør opmuntre iværksættervirksomhed og bidrage til at omsætte kreative idéer til innovative produkter, tjenester og processer, der kan skabe vækst, bæredygtige kvalitetsjob og geografisk, økonomisk og social samhørighed, og mere effektivt og virkningsfuldt tackle de europæiske og globale samfundsmæssige udfordringer, |
| --- | --- |

4.

Inden for rammerne af Europa 2020-strategien bør medlemsstaterne og Den Europæiske Union gennemføre reformer, der tager sigte på intelligent og inklusiv vækst, dvs. vækst drevet frem af viden og innovation, som muliggør maksimal deltagelse. De bør have til formål at forbedre uddannelsens kvalitet, at styrke forskningen og at fremme innovation og vidensoverførsel i hele EU. De bør opmuntre iværksættervirksomhed og bidrage til at omsætte kreative idéer til innovative produkter, tjenester og processer, der kan skabe vækst, bæredygtige kvalitetsjob og geografisk, økonomisk og social samhørighed, og mere effektivt og virkningsfuldt tackle de europæiske og globale samfundsmæssige udfordringer,

UDTRYKKER TILFREDSHED MED:

Kommissionens meddelelse Unge på vej: Et initiativ om udnyttelse af unges mulighed for at fremme en intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst i Den Europæiske Union (8), hvori de unge sættes i centrum for en EU-rammedagsorden,

OG SER FREM TIL:

at overveje forslagene i dette initiativ, som omfatter en række nye vigtige aktioner og styrkelse af de eksisterende aktiviteter både i medlemsstaterne og på EU-niveau, idet det er hensigten at hjælpe unge mennesker til at tackle de mange socioøkonomiske udfordringer, de står over for, og guide dem på vej i vidensamfundet,

ERKENDER, AT:

| 1. | Mens Europas velstand i vid udstrækning afhænger af de unge, står for mange af dem stadig over for betydelige vanskeligheder, når det gælder om at udnytte deres potentiale og bidrage til samfundet: for mange går ud af skolen uden kvalifikationer eller med utilstrækkelige kompetencer, det lykkes dem ikke at finde beskæftigelse, og de er i risiko for social udstødelse, hvilket igen medfører høje omkostninger både for den enkelte og for samfundet som helhed. For at denne situation kan afhjælpes, kræves der en mere integreret tværsektoriel tilgang til uddannelse, ungdom og beskæftigelses- og socialpolitikker, der bygger på den nuværende styrke og udvikler effektive nye tiltag. |
| --- | --- |

1.

Mens Europas velstand i vid udstrækning afhænger af de unge, står for mange af dem stadig over for betydelige vanskeligheder, når det gælder om at udnytte deres potentiale og bidrage til samfundet: for mange går ud af skolen uden kvalifikationer eller med utilstrækkelige kompetencer, det lykkes dem ikke at finde beskæftigelse, og de er i risiko for social udstødelse, hvilket igen medfører høje omkostninger både for den enkelte og for samfundet som helhed. For at denne situation kan afhjælpes, kræves der en mere integreret tværsektoriel tilgang til uddannelse, ungdom og beskæftigelses- og socialpolitikker, der bygger på den nuværende styrke og udvikler effektive nye tiltag.

| 2. | Det er fortsat en udfordring for mange medlemsstater at gennemføre nationale strategier og instrumenter for livslang læring, der er nøglen til at sætte ikke blot unge, men også voksne i stand til at erhverve, vedligeholde og udvikle viden, kvalifikationer og kompetencer gennem hele deres arbejdsliv. Der er især brug for mere fleksible læringsforløb, som giver mulighed for, at mænd og kvinder på forskellige stadier af deres liv kan skifte mellem forskellige uddannelsessystemer og mellem formelle, ikke-formelle og uformelle læringsmiljøer, og som kan tiltrække ikke-traditionelle lærende. |
| --- | --- |

2.

Det er fortsat en udfordring for mange medlemsstater at gennemføre nationale strategier og instrumenter for livslang læring, der er nøglen til at sætte ikke blot unge, men også voksne i stand til at erhverve, vedligeholde og udvikle viden, kvalifikationer og kompetencer gennem hele deres arbejdsliv. Der er især brug for mere fleksible læringsforløb, som giver mulighed for, at mænd og kvinder på forskellige stadier af deres liv kan skifte mellem forskellige uddannelsessystemer og mellem formelle, ikke-formelle og uformelle læringsmiljøer, og som kan tiltrække ikke-traditionelle lærende.

| 3. | Et stigende antal job vil i de kommende år kræve høje kvalifikationer (9), og alligevel har EU for øjeblikket i forhold til sine konkurrenter procentvis færre mennesker med videregående eller tilsvarende kvalifikationer (10) og en lavere andel af forskere. Herudover vil Europas innovationsevne kræve videnpartnerskaber og tættere bånd mellem uddannelse, forskning og erhvervsliv for at styrke videntrekanten. Det vil også være et middel til at sikre, at lavtuddannede bliver bedre i stand til at tilpasse sig arbejdsmarkedets skiftende krav. |
| --- | --- |

3.

Et stigende antal job vil i de kommende år kræve høje kvalifikationer (9), og alligevel har EU for øjeblikket i forhold til sine konkurrenter procentvis færre mennesker med videregående eller tilsvarende kvalifikationer (10) og en lavere andel af forskere. Herudover vil Europas innovationsevne kræve videnpartnerskaber og tættere bånd mellem uddannelse, forskning og erhvervsliv for at styrke videntrekanten. Det vil også være et middel til at sikre, at lavtuddannede bliver bedre i stand til at tilpasse sig arbejdsmarkedets skiftende krav.

| 4. | Ud over at opfylde personlige og socioøkonomiske mål kan læringsmobilitet være et nyttigt instrument til styrkelse af beskæftigelsesegnetheden og erhvervelse eller forbedring af faglige, pædagogiske, sproglige, medmenneskelige og interkulturelle kompetencer. Den kan også bidrage til kvaliteten af og samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner. Selv om EU's programmer og politikinstrumenter har ydet et vigtigt bidrag på dette område, er der stadig et betydeligt uudnyttet potentiale for læringsmobilitet, der fortsat alt for ofte forbliver undtagelsen. Der bør aktivt tilskyndes til muligheder for læringsmobilitet i en formel uddannelsessammenhæng for grupper som yngre voksne lærende, lærere, undervisere og pædagogisk personale. De yngre voksne bør også kunne nyde godt af sådanne muligheder inden for de ikke-formelle og uformelle læringsmiljøer. Det er desuden nødvendigt at undersøge nye innovative former for sådan mobilitet, bl.a. virtuel mobilitet, og samtidig give bredere adgang hertil, idet der især bør sættes fokus på vanskeligt stillede grupper og kønsbestemte forhold; |
| --- | --- |

4.

Ud over at opfylde personlige og socioøkonomiske mål kan læringsmobilitet være et nyttigt instrument til styrkelse af beskæftigelsesegnetheden og erhvervelse eller forbedring af faglige, pædagogiske, sproglige, medmenneskelige og interkulturelle kompetencer. Den kan også bidrage til kvaliteten af og samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner. Selv om EU's programmer og politikinstrumenter har ydet et vigtigt bidrag på dette område, er der stadig et betydeligt uudnyttet potentiale for læringsmobilitet, der fortsat alt for ofte forbliver undtagelsen. Der bør aktivt tilskyndes til muligheder for læringsmobilitet i en formel uddannelsessammenhæng for grupper som yngre voksne lærende, lærere, undervisere og pædagogisk personale. De yngre voksne bør også kunne nyde godt af sådanne muligheder inden for de ikke-formelle og uformelle læringsmiljøer. Det er desuden nødvendigt at undersøge nye innovative former for sådan mobilitet, bl.a. virtuel mobilitet, og samtidig give bredere adgang hertil, idet der især bør sættes fokus på vanskeligt stillede grupper og kønsbestemte forhold;

ER DERFOR ENIGT OM FØLGENDE:

| 1. | Kommissionen og medlemsstaterne bør, når de arbejder for at nå unge på vej-initiativets målsætninger, samarbejde inden for rammerne af Europa 2020-strategiens generelle kontekst, samtidig med at de sikrer overensstemmelse med eksisterende ordninger, navnlig dem der er indført som led i »ET 2020«-strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet, den europæiske beskæftigelsesstrategi og de nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet. Gennemførelsen af tiltag og overvågnings- og rapporteringsprocedurerne bør alle holde sig inden for disse rammer og være i overensstemmelse med deres respektive overordnede principper og målsætninger. Tiltagene skal koordineres nøje med inddragelse af og samarbejde med de relevante interessenter på hvert niveau, herunder gennem den strukturerede dialog. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen og medlemsstaterne bør, når de arbejder for at nå unge på vej-initiativets målsætninger, samarbejde inden for rammerne af Europa 2020-strategiens generelle kontekst, samtidig med at de sikrer overensstemmelse med eksisterende ordninger, navnlig dem der er indført som led i »ET 2020«-strategirammen for det europæiske samarbejde på uddannelsesområdet, den europæiske beskæftigelsesstrategi og de nye rammer for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet. Gennemførelsen af tiltag og overvågnings- og rapporteringsprocedurerne bør alle holde sig inden for disse rammer og være i overensstemmelse med deres respektive overordnede principper og målsætninger. Tiltagene skal koordineres nøje med inddragelse af og samarbejde med de relevante interessenter på hvert niveau, herunder gennem den strukturerede dialog.

| 2. | De integrerede retningslinjer for Europa 2020 (11) danner rammen om koordinerede politiske tiltag, som for størstedelen hører under medlemsstaternes beføjelser. Gennem passende overvågning, peerlæring og udarbejdelse af input til Det Europæiske Råd bør Rådet for Uddannelse, Ungdom, Kultur og Sport spille en central rolle i gennemførelsen af unge på vej-initiativet og den bredere Europa 2020-strategi, herunder i forbindelse med den specifikke opgave, der går ud på at nå EU's overordnede mål på uddannelsesområdet. |
| --- | --- |

2.

De integrerede retningslinjer for Europa 2020 (11) danner rammen om koordinerede politiske tiltag, som for størstedelen hører under medlemsstaternes beføjelser. Gennem passende overvågning, peerlæring og udarbejdelse af input til Det Europæiske Råd bør Rådet for Uddannelse, Ungdom, Kultur og Sport spille en central rolle i gennemførelsen af unge på vej-initiativet og den bredere Europa 2020-strategi, herunder i forbindelse med den specifikke opgave, der går ud på at nå EU's overordnede mål på uddannelsesområdet.

| 3. | Der er brug for en yderligere indsats for at hjælpe unge til at tage de mange socioøkonomiske udfordringer op, som de står over for. I den nuværende stramme budgetsituation bør en sådan indsats imidlertid fokusere på at optimere og rationalisere politikmål og investeringer ved at kæde dem tættere sammen med målene i Europa 2020 og prioriteterne i »ET 2020«-strategirammen. |
| --- | --- |

3.

Der er brug for en yderligere indsats for at hjælpe unge til at tage de mange socioøkonomiske udfordringer op, som de står over for. I den nuværende stramme budgetsituation bør en sådan indsats imidlertid fokusere på at optimere og rationalisere politikmål og investeringer ved at kæde dem tættere sammen med målene i Europa 2020 og prioriteterne i »ET 2020«-strategirammen.

| 4. | Eksisterende EU-programmer såsom programmerne for livslang læring, Erasmus Mundus og aktive unge kan, selv om deres anvendelsesområde er mere omfattende end unge på vej-initiativet, helt klart yde et vigtigt bidrag til at nå dette initiativs mål såvel som Europa 2020-strategiens mål i almindelighed. Både programmernes brede anvendelsesområde og deres bidrag til initiativet bør anerkendes ved udformningen af næste programgeneration. |
| --- | --- |

4.

Eksisterende EU-programmer såsom programmerne for livslang læring, Erasmus Mundus og aktive unge kan, selv om deres anvendelsesområde er mere omfattende end unge på vej-initiativet, helt klart yde et vigtigt bidrag til at nå dette initiativs mål såvel som Europa 2020-strategiens mål i almindelighed. Både programmernes brede anvendelsesområde og deres bidrag til initiativet bør anerkendes ved udformningen af næste programgeneration.

| 5. | Der bør aktivt tilskyndes til større mobilitet, herunder mobilitet i forhold til tredjelande og kandidatlande, under anvendelse af de relevante programmer og mekanismer. Læringsmobilitet bør også have en kvalitativ dimension og baseres på et veludviklet samarbejde mellem de forskellige uddannelsesinstitutioner. For at øge mobilitetens kvalitet og mangfoldighed bør det potentiale, der ligger i andre eksisterende samarbejdsformer, undersøges. Mobilitet må dog ikke betragtes som et mål i sig selv, men snarere som et middel til at styrke erhvervelsen af viden, kvalifikationer og kompetencer og til at tage personlige og sociale udfordringer op; |
| --- | --- |

5.

Der bør aktivt tilskyndes til større mobilitet, herunder mobilitet i forhold til tredjelande og kandidatlande, under anvendelse af de relevante programmer og mekanismer. Læringsmobilitet bør også have en kvalitativ dimension og baseres på et veludviklet samarbejde mellem de forskellige uddannelsesinstitutioner. For at øge mobilitetens kvalitet og mangfoldighed bør det potentiale, der ligger i andre eksisterende samarbejdsformer, undersøges. Mobilitet må dog ikke betragtes som et mål i sig selv, men snarere som et middel til at styrke erhvervelsen af viden, kvalifikationer og kompetencer og til at tage personlige og sociale udfordringer op;

ER ENDVIDERE ENIGT OM FØLGENDE:

For at tackle de skitserede udfordringer er der brug for foranstaltninger både i medlemsstaterne og på europæisk niveau, der — under fuld respekt for subsidiaritetsprincippet — bidrager til at nå Europa 2020-strategiens bredere målsætninger og overordnede mål såvel som de hermed forbundne flagskibsinitiativer.

I forbindelse med unge på vej-flagskibsinitiativet bør følgende tiltag overvejes:

| | Specifikt på uddannelsesområdet:






  — | at fremme en fuldstændig gennemførelse af integrerede strategier for livslang læring |
| --- | --- | --- |

Specifikt på uddannelsesområdet:

—

at fremme en fuldstændig gennemførelse af integrerede strategier for livslang læring

| — | at sikre tilegnelse af de nøglekompetencer, som alle, navnlig vanskeligt stillede, har brug for, hvis de skal have succes i et videnbaseret samfund |
| --- | --- |

—

at sikre tilegnelse af de nøglekompetencer, som alle, navnlig vanskeligt stillede, har brug for, hvis de skal have succes i et videnbaseret samfund

| — | at øge deltagelsen i videregående eller tilsvarende uddannelse |
| --- | --- |

—

at øge deltagelsen i videregående eller tilsvarende uddannelse

| — | at forbedre uddannelsernes kvalitet og gøre dem mere attraktive på alle niveauer, navnlig inden for højere uddannelse og erhvervsrettet uddannelse |
| --- | --- |

—

at forbedre uddannelsernes kvalitet og gøre dem mere attraktive på alle niveauer, navnlig inden for højere uddannelse og erhvervsrettet uddannelse

| — | at udbrede kendskabet til fordelene ved læringsmobilitet med hensyn til større viden, kvalifikationer og erfaring. |
| --- | --- |

—

at udbrede kendskabet til fordelene ved læringsmobilitet med hensyn til større viden, kvalifikationer og erfaring.

| | Specifikt på ungdomsområdet:






  — | at fremme en tværsektoriel tilgang mellem ungdomspolitikkerne og andre relevante politikområder |
| --- | --- | --- |

Specifikt på ungdomsområdet:

—

at fremme en tværsektoriel tilgang mellem ungdomspolitikkerne og andre relevante politikområder

| — | at øge mobilitetens kvalitet og kvantitet for alle unge, navnlig unge med færre muligheder, i ikke-formelle og uformelle læringsmiljøer |
| --- | --- |

—

at øge mobilitetens kvalitet og kvantitet for alle unge, navnlig unge med færre muligheder, i ikke-formelle og uformelle læringsmiljøer

| — | at udbrede kendskabet til resultaterne af ikke-formel og formel læring og gøre dem mere anerkendte, så det bliver lettere for yngre vokse at få adgang til formel uddannelse og til arbejdsmarkedet |
| --- | --- |

—

at udbrede kendskabet til resultaterne af ikke-formel og formel læring og gøre dem mere anerkendte, så det bliver lettere for yngre vokse at få adgang til formel uddannelse og til arbejdsmarkedet

| — | at tilskynde de unge til at deltage i det demokratiske liv. |
| --- | --- |

—

at tilskynde de unge til at deltage i det demokratiske liv.

| | Specifikt på beskæftigelsesområdet:






  — | Uddannelses-, ungdoms- og beskæftigelsespolitikkerne bør på en velkoordineret måde dække den række af skridt, som de unge skal tage under overgangen fra uddannelse til arbejde. Beskæftigelsespolitikkerne bør bidrage til at mindske ungdomsarbejdsløsheden og forbedre de unges jobudsigter som et nøglebidrag til at nå det beskæftigelsesmål på 75 %, der er opstillet i Europa 2020-strategien for beskæftigelse og vækst; |
| --- | --- | --- |

Specifikt på beskæftigelsesområdet:

—

Uddannelses-, ungdoms- og beskæftigelsespolitikkerne bør på en velkoordineret måde dække den række af skridt, som de unge skal tage under overgangen fra uddannelse til arbejde. Beskæftigelsespolitikkerne bør bidrage til at mindske ungdomsarbejdsløsheden og forbedre de unges jobudsigter som et nøglebidrag til at nå det beskæftigelsesmål på 75 %, der er opstillet i Europa 2020-strategien for beskæftigelse og vækst;

OPFORDRER PÅ DEN BAGGRUND MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER:

at gennemføre de eksisterende aktioner fuldt ud og udforme fremtidige politikinitiativer, der tager sigte på at nå unge på vej-initiativets brede mål inden for Europa 2020-strategiens bredere kontekst såvel som på at nå det overordnede EU-mål, der specifikt vedrører uddannelse.

Medlemsstaterne og Kommissionen bør i den forbindelse:

| 1. | sikre tæt samarbejde mellem alle beslægtede politikområder, især uddannelse, unge, sociale anliggender, beskæftigelse, forskning og innovation med henblik på at undersøge mulighederne for fælles mål |
| --- | --- |

1.

sikre tæt samarbejde mellem alle beslægtede politikområder, især uddannelse, unge, sociale anliggender, beskæftigelse, forskning og innovation med henblik på at undersøge mulighederne for fælles mål

| 2. | sikre, at Rådet for Uddannelse, Ungdom, Kultur og Sport og andre relevante rådssammensætninger deltager fuldt ud i Europa 2020-strategien, bl.a. ved at levere regelmæssigt input til Det Europæiske Råds om fremskridtene hen imod EU's overordnede mål |
| --- | --- |

2.

sikre, at Rådet for Uddannelse, Ungdom, Kultur og Sport og andre relevante rådssammensætninger deltager fuldt ud i Europa 2020-strategien, bl.a. ved at levere regelmæssigt input til Det Europæiske Råds om fremskridtene hen imod EU's overordnede mål

| 3. | rationalisere og sikre fuldstændig og effektiv brug af EU's programmer og budgetter, bl.a. ved, når det er relevant, at kæde dem sammen med nationale og regionale midler og ved at overveje at gøre brug af de europæiske strukturfonde og Samhørighedsfonden samt Den Europæiske Investeringsbank |
| --- | --- |

3.

rationalisere og sikre fuldstændig og effektiv brug af EU's programmer og budgetter, bl.a. ved, når det er relevant, at kæde dem sammen med nationale og regionale midler og ved at overveje at gøre brug af de europæiske strukturfonde og Samhørighedsfonden samt Den Europæiske Investeringsbank

| 4. | bestræbe sig på at maksimere potentialet i andre og mulige nye finansieringskilder til fremme af lærings- og beskæftigelsesmobilitet |
| --- | --- |

4.

bestræbe sig på at maksimere potentialet i andre og mulige nye finansieringskilder til fremme af lærings- og beskæftigelsesmobilitet

| 5. | overveje følgerne af disse konklusioner for næste generation af EU-programmer og EU's næste finansielle ramme. |
| --- | --- |

5.

overveje følgerne af disse konklusioner for næste generation af EU-programmer og EU's næste finansielle ramme.

---

(1)  Dette mål omfatter to områder: At sigte mod at reducere skolefrafaldet til mindre end 10 % og øge den andel af de 30-34-årige, der har afsluttet en videregående eller tilsvarende uddannelse, til mindst 40 %.

(2)  At øge beskæftigelsesfrekvensen til 75 % for kvinder og mænd mellem 20 og 64 år, bl.a. ved større deltagelse af unge mennesker, ældre arbejdstagere og lavtuddannede arbejdstagere og bedre integration af lovlige indvandrere.

(3)  At bringe mindst 20 mio. mennesker uden for risiko for fattigdom og udstødelse.

(4)  At forbedre betingelserne for forskning og udvikling, navnlig med det mål at øge de kombinerede offentlige og private investeringer i denne sektor til 3 % af BNP.

(5)  EUT C 119 af 28.5.2009.

(6)  Mål 1: virkeliggørelse af livslang læring og mobilitet. Mål 2: højere kvalitet og større effektivitet i uddannelsen. Mål 3: lige muligheder for alle, social samhørighed og aktivt medborgerskab. Mål 4: fremme af kreativitet og innovation, herunder iværksætterkultur, på alle uddannelsesniveauer.

(7)  EUT C 311 af 19.12.2009.

(8)  Dok. 13726/10.

(9)  Andelen af job, der kræver høje kvalifikationer, vil stige fra 29 % i 2010 til omkring 35 % in 2020 (skøn foretaget af Det Europæiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse).

(10)  Andelen af personer i EU med videregående eller tilsvarende uddannelse udgjorde 32,3 % i 2009 (Eurostat).

(11)  Forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker: Del II i de integrerede retningslinjer for Europa 2020.

---

Europa-Kommissionen

| 3.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 326/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 326/12

---

Euroens vekselkurs (1)

2. december 2010

2010/C 326/06

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3155 |
| JPY | japanske yen | 110,97 |
| DKK | danske kroner | 7,4521 |
| GBP | pund sterling | 0,84450 |
| SEK | svenske kroner | 9,1531 |
| CHF | schweiziske franc | 1,3160 |
| ISK | islandske kroner | |
| NOK | norske kroner | 8,0600 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 25,010 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 278,75 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7097 |
| PLN | polske zloty | 4,0055 |
| RON | rumænske leu | 4,3036 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,9600 |
| AUD | australske dollar | 1,3614 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3291 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,2194 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7553 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,7248 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 512,04 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 9,1788 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 8,7629 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,4225 |
| IDR | indonesiske rupiah | 11 857,07 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,1400 |
| PHP | filippinske pesos | 57,464 |
| RUB | russiske rubler | 41,2985 |
| THB | thailandske bath | 39,524 |
| BRL | brasilianske real | 2,2405 |
| MXN | mexicanske pesos | 16,3014 |
| INR | indiske rupee | 59,5850 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3155

JPY

japanske yen

110,97

DKK

danske kroner

7,4521

GBP

pund sterling

0,84450

SEK

svenske kroner

9,1531

CHF

schweiziske franc

1,3160

ISK

islandske kroner

NOK

norske kroner

8,0600

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

25,010

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

278,75

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7097

PLN

polske zloty

4,0055

RON

rumænske leu

4,3036

TRY

tyrkiske lira

1,9600

AUD

australske dollar

1,3614

CAD

canadiske dollar

1,3291

HKD

hongkongske dollar

10,2194

NZD

newzealandske dollar

1,7553

SGD

singaporeanske dollar

1,7248

KRW

sydkoreanske won

1 512,04

ZAR

sydafrikanske rand

9,1788

CNY

kinesiske renminbi yuan

8,7629

HRK

kroatiske kuna

7,4225

IDR

indonesiske rupiah

11 857,07

MYR

malaysiske ringgit

4,1400

PHP

filippinske pesos

57,464

RUB

russiske rubler

41,2985

THB

thailandske bath

39,524

BRL

brasilianske real

2,2405

MXN

mexicanske pesos

16,3014

INR

indiske rupee

59,5850

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 3.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 326/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 326/13

---

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 2. november 2010

om oprettelse af Det Europæiske Multi-stakeholderforum for Elektronisk Fakturering (e-fakturering)

2010/C 326/07

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Europa 2020-strategien, som beskrevet i Kommissionens meddelelse »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«, skitserer en vision for den europæiske sociale markedsøkonomi i det 21. århundrede, hvor de økonomiske og sociale fordele ved et digitalt samfund udnyttes fuldt ud. |
| --- | --- |

(1)

Europa 2020-strategien, som beskrevet i Kommissionens meddelelse »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst«, skitserer en vision for den europæiske sociale markedsøkonomi i det 21. århundrede, hvor de økonomiske og sociale fordele ved et digitalt samfund udnyttes fuldt ud.

| (2) | Et af flagskibsinitiativerne i Europa 2020-strategien, der er beskrevet i Kommissionens meddelelse »En digital dagsorden for Europa« (1), lægger stor vægt på at etablere et indre digitalt marked ved at fjerne de lovgivningsmæssige og tekniske hindringer, der forhindrer, at borgerne opnår det fulde udbytte af et sådant marked. |
| --- | --- |

(2)

Et af flagskibsinitiativerne i Europa 2020-strategien, der er beskrevet i Kommissionens meddelelse »En digital dagsorden for Europa« (1), lægger stor vægt på at etablere et indre digitalt marked ved at fjerne de lovgivningsmæssige og tekniske hindringer, der forhindrer, at borgerne opnår det fulde udbytte af et sådant marked.

| (3) | Som følge af den tætte forbindelse mellem fakturerings- og betalingsprocesser vil skabelsen af det fælles eurobetalingsområde (SEPA) kunne udgøre en affyringsrampe for interoperable europæiske e-faktureringsordninger. Disse ordninger kan være til gavn for virksomheder og udbydere af finansielle tjenesteydelser gennem øget effektivitet og automatisering af forsyningskæder. |
| --- | --- |

(3)

Som følge af den tætte forbindelse mellem fakturerings- og betalingsprocesser vil skabelsen af det fælles eurobetalingsområde (SEPA) kunne udgøre en affyringsrampe for interoperable europæiske e-faktureringsordninger. Disse ordninger kan være til gavn for virksomheder og udbydere af finansielle tjenesteydelser gennem øget effektivitet og automatisering af forsyningskæder.

| (4) | Rådets direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem (2) kræver, at medlemsstaterne fra den 1. januar 2013 skal følge princippet om ligebehandling af papirfakturaer og e-fakturaer. |
| --- | --- |

(4)

Rådets direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem (2) kræver, at medlemsstaterne fra den 1. januar 2013 skal følge princippet om ligebehandling af papirfakturaer og e-fakturaer.

| (5) | Kommissionens meddelelse (3)»Udnyttelse af fordelene ved elektronisk fakturering i Europa« foreslår oprettelsen af et europæisk multi-stakeholderforum, der skal bistå Kommissionen med at koordinere aktioner på medlemsstatsniveau og identificere foranstaltninger på EU-niveau, der kan fremme en massiv udbredelse af e-fakturering. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens meddelelse (3)»Udnyttelse af fordelene ved elektronisk fakturering i Europa« foreslår oprettelsen af et europæisk multi-stakeholderforum, der skal bistå Kommissionen med at koordinere aktioner på medlemsstatsniveau og identificere foranstaltninger på EU-niveau, der kan fremme en massiv udbredelse af e-fakturering.

| (6) | Det er derfor nødvendigt at nedsætte en ekspertgruppe på området e-fakturering og definere dens opgaver og struktur. |
| --- | --- |

(6)

Det er derfor nødvendigt at nedsætte en ekspertgruppe på området e-fakturering og definere dens opgaver og struktur.

| (7) | Gruppens vigtigste opgave vil være at overvåge udbredelsen af e-fakturering og hjælpe med til at udvikle markedet for e-fakturering i alle medlemsstaterne. Den bør samarbejde med de nationale multi-stakerholderfora og lægge særlig vægt på de grænseoverskridende aspekter ved e-fakturering og udbredelsen af e-fakturering blandt små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

(7)

Gruppens vigtigste opgave vil være at overvåge udbredelsen af e-fakturering og hjælpe med til at udvikle markedet for e-fakturering i alle medlemsstaterne. Den bør samarbejde med de nationale multi-stakerholderfora og lægge særlig vægt på de grænseoverskridende aspekter ved e-fakturering og udbredelsen af e-fakturering blandt små og mellemstore virksomheder.

| (8) | Det Europæiske Multi-stakeholderforum for Elektronisk Fakturering bør bestå af delegerede fra nationale fora og repræsentanter for europæiske sammenslutninger som brugersammenslutninger, CEN, Den Europæiske Centralbank (ECB) og artikel 29-arbejdsgruppen om databeskyttelse. |
| --- | --- |

(8)

Det Europæiske Multi-stakeholderforum for Elektronisk Fakturering bør bestå af delegerede fra nationale fora og repræsentanter for europæiske sammenslutninger som brugersammenslutninger, CEN, Den Europæiske Centralbank (ECB) og artikel 29-arbejdsgruppen om databeskyttelse.

| (9) | For så vidt angår forummet bør der fastsættes regler for medlemmernes videregivelse af oplysninger, uden at dette i øvrigt berører Kommissionens sikkerhedsforskrifter som omhandlet i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (4). |
| --- | --- |

(9)

For så vidt angår forummet bør der fastsættes regler for medlemmernes videregivelse af oplysninger, uden at dette i øvrigt berører Kommissionens sikkerhedsforskrifter som omhandlet i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (4).

| (10) | Personoplysninger bør behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5). |
| --- | --- |

(10)

Personoplysninger bør behandles i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 45/2001 af 18. december 2000 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i fællesskabsinstitutionerne og -organerne og om fri udveksling af sådanne oplysninger (5).

| (11) | Der bør fastsættes en gyldighedsperiode for denne afgørelse. Kommissionen vil til sin tid overveje, om det er hensigtsmæssigt at forlænge den — |
| --- | --- |

(11)

Der bør fastsættes en gyldighedsperiode for denne afgørelse. Kommissionen vil til sin tid overveje, om det er hensigtsmæssigt at forlænge den —

BESTEMT AFGØRELSE:

Artikel 1

Genstand

Herved oprettes Det Europæiske Multi-stakeholderforum for Elektronisk Fakturering (e-fakturering), herefter benævnt »forummet«.

Artikel 2

Opgaver

1.   Forummet har til opgave:

| a) | at bistå Kommissionen med at overvåge udviklingen af markedet for e-fakturering og udbredelsen af e-fakturering i industri- og tjenesteydelsessektorer i alle medlemsstaterne |
| --- | --- |

a)

at bistå Kommissionen med at overvåge udviklingen af markedet for e-fakturering og udbredelsen af e-fakturering i industri- og tjenesteydelsessektorer i alle medlemsstaterne

| b) | at sørge for, at der sker en udveksling af erfaringer og god praksis, der letter fremkomsten af interoperable e-faktureringsløsninger |
| --- | --- |

b)

at sørge for, at der sker en udveksling af erfaringer og god praksis, der letter fremkomsten af interoperable e-faktureringsløsninger

| c) | at påpege opståede problemer, især med hensyn til transaktioner på tværs af grænserne, og foreslå egnede løsninger |
| --- | --- |

c)

at påpege opståede problemer, især med hensyn til transaktioner på tværs af grænserne, og foreslå egnede løsninger

| d) | støtte og overvåge arbejde, der skal føre til indførelsen af en standarddatamodel for e-fakturaer. |
| --- | --- |

d)

støtte og overvåge arbejde, der skal føre til indførelsen af en standarddatamodel for e-fakturaer.

2.   Ved løsningen af sine opgaver tager forummet hensyn til resultaterne af tidligere aktiviteter, eksisterende arbejde og løsninger, navnlig vedrørende de retlige rammer, forretningsmæssige krav og tekniske standarder, inden for e-fakturering i den offentlige og private sektor.

Artikel 3

Høring

Kommissionen kan høre gruppen om spørgsmål vedrørende:

| a) | Andre lovgivningsmæssige initiativer, der bør tages på EU-plan for at tage fat på de resterende hindringer for udbredelse af e-fakturering. |
| --- | --- |

a)

Andre lovgivningsmæssige initiativer, der bør tages på EU-plan for at tage fat på de resterende hindringer for udbredelse af e-fakturering.

| b) | Forretningsprocesser i den finansielle forsyningskæde, som vil kunne fremme udbredelsen af e-fakturering, især inden for områderne betalinger og et fælles eurobetalingsområde (SEPA). |
| --- | --- |

b)

Forretningsprocesser i den finansielle forsyningskæde, som vil kunne fremme udbredelsen af e-fakturering, især inden for områderne betalinger og et fælles eurobetalingsområde (SEPA).

| c) | Nationale aktioner og EU-aktioner til støtte for indførelsen af e-fakturering, især i små og mellemstore virksomheder. |
| --- | --- |

c)

Nationale aktioner og EU-aktioner til støtte for indførelsen af e-fakturering, især i små og mellemstore virksomheder.

Artikel 4

Sammensætning

Forummet skal bestå af 63 medlemmer:

| a) | to medlemmer pr. nationalt multi-stakeholderforum |
| --- | --- |

a)

to medlemmer pr. nationalt multi-stakeholderforum

| b) | seks medlemmer fra europæiske sammenslutninger, der repræsenterer forbrugerne, små og mellemstore virksomheder og store selskaber |
| --- | --- |

b)

seks medlemmer fra europæiske sammenslutninger, der repræsenterer forbrugerne, små og mellemstore virksomheder og store selskaber

| c) | én repræsentant for henholdsvis Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN), Den Europæiske Centralbank (ECB) og artikel 29-arbejdsgruppen om databeskyttelse (6). |
| --- | --- |

c)

én repræsentant for henholdsvis Den Europæiske Standardiseringsorganisation (CEN), Den Europæiske Centralbank (ECB) og artikel 29-arbejdsgruppen om databeskyttelse (6).

Artikel 5

Medlemskab — udnævnelse

1.   Kommissionen udnævner medlemmer til forummet i henhold til følgende:

| 1) | De i artikel 4, litra a), omhandlede medlemmer udnævnes på grundlag af indstillinger fra medlemsstaterne. Disse medlemmer udnævnes som repræsentanter for de nationale multi-stakeholderfora. |
| --- | --- |

1)

De i artikel 4, litra a), omhandlede medlemmer udnævnes på grundlag af indstillinger fra medlemsstaterne. Disse medlemmer udnævnes som repræsentanter for de nationale multi-stakeholderfora.

| 2) | De i artikel 4, litra b), omhandlede medlemmer udnævnes som repræsentanter for de organisationer, der er nævnt i artikel 4, litra b). Kommissionens tjenestegrene vil sikre afbalanceret repræsentation for disse stakeholdergrupper. |
| --- | --- |

2)

De i artikel 4, litra b), omhandlede medlemmer udnævnes som repræsentanter for de organisationer, der er nævnt i artikel 4, litra b). Kommissionens tjenestegrene vil sikre afbalanceret repræsentation for disse stakeholdergrupper.

| 3) | De i artikel 4, litra c), omhandlede repræsentanter udnævnes på grundlag af forslag fra henholdsvis CEN, ECB og artikel 29-arbejdsgruppen om databeskyttelse. |
| --- | --- |

3)

De i artikel 4, litra c), omhandlede repræsentanter udnævnes på grundlag af forslag fra henholdsvis CEN, ECB og artikel 29-arbejdsgruppen om databeskyttelse.

2.   Medlemmerne udnævnes for en periode på tre år.

3.   Medlemmer, som ikke længere er i stand til at bidrage effektivt til gruppens arbejde, som træder tilbage, eller som ikke overholder bestemmelserne i denne artikels stk. 1 eller i traktatens artikel 339, kan udskiftes i den resterende del af deres mandatperiode.

4.   Navnene på de medlemmer, der er omhandlet i artikel 4, offentliggøres i Kommissionens register over ekspertgrupper og lignende enheder.

5.   Indsamling, forvaltning og offentliggørelse af personoplysninger finder sted i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 45/2001.

Artikel 6

Funktionsmåde

1.   Forummets formandskab varetages af en repræsentant for Kommissionen.

2.   Kommissionens repræsentant kan efter behov invitere eksterne eksperter med specifik viden om et emne på dagsordenen til at deltage i forummets arbejde. Kommissionens repræsentant kan desuden give observatørstatus til enkeltpersoner, organisationer, som defineret i regel 8, stk. 3, i de horisontale regler om ekspertgrupper og kandidatlande.

3.   Medlemmerne af forummet samt de indbudte eksperter og observatører skal overholde reglerne om behandling af fortrolige oplysninger, som følger af traktaterne og gennemførelsesbestemmelserne hertil samt Kommissionens sikkerhedsforskrifter vedrørende beskyttelse af EU's klassificerede oplysninger i bilaget til afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom. Hvis de tilsidesætter disse forpligtelser, kan Kommissionen træffe alle relevante foranstaltninger.

4.   Forummets møder afholdes i Kommissionens lokaler. Sekretariatsopgaverne varetages af Kommissionen. Andre tjenestemænd i Kommissionen med interesse i de emner, der behandles, kan deltage i forummets møder.

5.   Gruppen fastsætter selv i nødvendigt omfang sin forretningsorden på grundlag af Kommissionens standardforretningsorden.

6.   Kommissionen offentliggør relevante oplysninger om forummets aktiviteter enten i registret eller via et link fra registret til et særligt websted.

7.   Ved udløbet af forummets mandat udarbejder Kommissionen en rapport om de resultater, der er opnået af forummet. Rapporten gøres offentligt tilgængelig.

Artikel 7

Mødeudgifter

1.   Der ydes ikke vederlag for det arbejde, der udføres af deltagerne i forummets arbejde.

2.   Deltagernes rejse- og opholdsudgifter i forbindelse med forummets aktiviteter refunderes af Kommissionen i overensstemmelse med de i Kommissionen gældende bestemmelser.

3.   Disse udgifter refunderes inden for rammerne af de disponible midler, der afsættes til formålet som led i den årlige procedure for tildeling af ressourcer.

Artikel 8

Anvendelse

Denne afgørelse anvendes indtil den 31. december 2013.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. november 2010.

På Kommissionens vegne

Michel BARNIER

Medlem af Kommissionen

---

(1)  KOM(2010) 45.

1

(2)  EUT L 347 af 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  COM(2010) 712.

3

(4)  EFT L 317 af 3.12.2001, s. 1.

4

(5)  EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

5

(6)  Direktiv 95/46/EF, EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

6

---

Revisionsretten

| 3.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 326/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 326/16

---

Særberetning nr. 8/2010 »Bedre transportpræstationer på de transeuropæiske jernbaneakser — Har EU's investeringer i jernbaneinfrastruktur været effektive?«

2010/C 326/08

Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 8/2010 »Bedre transportpræstationer på de transeuropæiske jernbaneakser — Har EU's investeringer i jernbaneinfrastruktur været effektive?« er netop blevet offentliggjort.

Beretningen kan læses på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: http://www.eca.europa.eu

Beretningen kan rekvireres gratis i papirudgave ved henvendelse til:

| Den Europæiske Revisionsret |
| --- |
| Kommunikation og Beretninger |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tlf. +352 4398-1 |
| E-mail: euraud@eca.europa.eu |

Den Europæiske Revisionsret

Kommunikation og Beretninger

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tlf. +352 4398-1

E-mail: euraud@eca.europa.eu

eller ved udfyldelse af en elektronisk ordreseddel på EU Bookshop.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 3.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 326/17

---

Ajourføring af liste over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) (EUT C 316 af 28.12.2007, s. 1, EUT C 134 af 31.5.2008, s. 16, EUT C 177 af 12.7.2008, s. 9, EUT C 200 af 6.8.2008, s. 10, EUT C 331 af 31.12.2008, s. 13, EUT C 3 af 8.1.2009, s. 10, EUT C 37 af 14.2.2009, s. 10, EUT C 64 af 19.3.2009, s. 20, EUT C 99 af 30.4.2009, s. 7, EUT C 229 af 23.9.2009, s. 28, EUT C 263 af 5.11.2009, s. 22, EUT C 298 af 8.12.2009, s. 17, EUT C 74 af 24.3.2010, s. 13)

2010/C 326/09

Offentliggørelsen af listen over grænseovergangssteder som omhandlet i artikel 2, nr. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 562/2006 af 15. marts 2006 om indførelse af en fællesskabskodeks for personers grænsepassage (Schengengrænsekodeks) er baseret på de oplysninger, som medlemsstaterne meddeler Kommissionen i overensstemmelse med artikel 34 i Schengengrænsekodeksen.

Ud over de oplysninger, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, findes der på webstedet for Generaldirektoratet for Indre Anliggender oplysninger, der ajourføres regelmæssigt.

FRANKRIG

Erstatter de oplysninger, der er offentliggjort i EUT C 37 af 14.2.2009 og i EUT C 99 af 30.4.2009

Luftgrænser

Nyt grænseovergangssted:

Brive-Souillac

FINLAND

Erstatter de oplysninger, der er offentliggjort i EUT C 247 af 13.10.2006

Landgrænser (Finland-Rusland)

| 1) | Haapovaara (*) |
| --- | --- |

1)

Haapovaara (*)

| 2) | Imatra |
| --- | --- |

2)

Imatra

| 3) | Inari (*) |
| --- | --- |

3)

Inari (*)

| 4) | Karikangas (*) |
| --- | --- |

4)

Karikangas (*)

| 5) | Karttimo (*) |
| --- | --- |

5)

Karttimo (*)

| 6) | Kivipuro (*) |
| --- | --- |

6)

Kivipuro (*)

| 7) | Kokkojärvi (*) |
| --- | --- |

7)

Kokkojärvi (*)

| 8) | Kurvinen (*) |
| --- | --- |

8)

Kurvinen (*)

| 9) | Kuusamo |
| --- | --- |

9)

Kuusamo

| 10) | Leminaho (*) |
| --- | --- |

10)

Leminaho (*)

| 11) | Niirala |
| --- | --- |

11)

Niirala

| 12) | Nuijamaa |
| --- | --- |

12)

Nuijamaa

| 13) | Onkamo (*) |
| --- | --- |

13)

Onkamo (*)

| 14) | Parikkala (*) |
| --- | --- |

14)

Parikkala (*)

| 15) | Puitsi (*) |
| --- | --- |

15)

Puitsi (*)

| 16) | Raja-Jooseppi |
| --- | --- |

16)

Raja-Jooseppi

| 17) | Rajakangas (*) |
| --- | --- |

17)

Rajakangas (*)

| 18) | Ruhovaara (*) |
| --- | --- |

18)

Ruhovaara (*)

| 19) | Salla |
| --- | --- |

19)

Salla

| 20) | Uukuniemi (*) |
| --- | --- |

20)

Uukuniemi (*)

| 21) | Vaalimaa |
| --- | --- |

21)

Vaalimaa

| 22) | Vainikkala (tog) |
| --- | --- |

22)

Vainikkala (tog)

| 23) | Valkeavaara (*) |
| --- | --- |

23)

Valkeavaara (*)

| 24) | Vartius |
| --- | --- |

24)

Vartius

| 25) | Virtaniemi (*) |
| --- | --- |

25)

Virtaniemi (*)

Forklaring:

Grænseovergangsstederne fremgår af aftalen mellem regeringen for Republikken Finland og regeringen for Den Russiske Føderation om fælles grænseovergangssteder (11. marts 1994 i Helsingfors). De steder, der er markeret med en asterisk (*), bliver i overensstemmelse med aftalen kun brugt i begrænset omfang og er kun åbne for trafik, hvis det er nødvendigt. Det drejer sig næsten udelukkende om transport af træ. Størstedelen af overgangsstederne er lukket det meste af tiden.

Lufthavne

| 1) | Enontekiö |
| --- | --- |

1)

Enontekiö

| 2) | Helsingfors — Hernesaari (udelukkende for helikoptertrafik) |
| --- | --- |

2)

Helsingfors — Hernesaari (udelukkende for helikoptertrafik)

| 3) | Helsingfors — Malmi |
| --- | --- |

3)

Helsingfors — Malmi

| 4) | Helsingfors — Vantaa |
| --- | --- |

4)

Helsingfors — Vantaa

| 5) | Ivalo |
| --- | --- |

5)

Ivalo

| 6) | Joensuu |
| --- | --- |

6)

Joensuu

| 7) | Jyväskylä |
| --- | --- |

7)

Jyväskylä

| 8) | Kajaani |
| --- | --- |

8)

Kajaani

| 9) | Kemi — Tornio |
| --- | --- |

9)

Kemi — Tornio

| 10) | Kittilä |
| --- | --- |

10)

Kittilä

| 11) | Kruunupyy |
| --- | --- |

11)

Kruunupyy

| 12) | Kuopio |
| --- | --- |

12)

Kuopio

| 13) | Kuusamo |
| --- | --- |

13)

Kuusamo

| 14) | Lappeenranta |
| --- | --- |

14)

Lappeenranta

| 15) | Mariehamn |
| --- | --- |

15)

Mariehamn

| 16) | Mikkeli |
| --- | --- |

16)

Mikkeli

| 17) | Oulu |
| --- | --- |

17)

Oulu

| 18) | Pori |
| --- | --- |

18)

Pori

| 19) | Rovaniemi |
| --- | --- |

19)

Rovaniemi

| 20) | Savonlinna |
| --- | --- |

20)

Savonlinna

| 21) | Seinäjoki |
| --- | --- |

21)

Seinäjoki

| 22) | Tammerfors — Pirkkala |
| --- | --- |

22)

Tammerfors — Pirkkala

| 23) | Åbo |
| --- | --- |

23)

Åbo

| 24) | Vaasa |
| --- | --- |

24)

Vaasa

| 25) | Varkaus |
| --- | --- |

25)

Varkaus

Søgrænser

Grænseovergangssteder i havne for handelsskibe og fiskerfartøjer

| 1) | Eckerö |
| --- | --- |

1)

Eckerö

| 2) | Färjsundet |
| --- | --- |

2)

Färjsundet

| 3) | Förby |
| --- | --- |

3)

Förby

| 4) | Hamina |
| --- | --- |

4)

Hamina

| 5) | Hanko (også lystfartøjer) |
| --- | --- |

5)

Hanko (også lystfartøjer)

| 6) | Haukipudas |
| --- | --- |

6)

Haukipudas

| 7) | Helsingfors |
| --- | --- |

7)

Helsingfors

| 8) | Inkoo |
| --- | --- |

8)

Inkoo

| 9) | Kalajoki |
| --- | --- |

9)

Kalajoki

| 10) | Kaskinen |
| --- | --- |

10)

Kaskinen

| 11) | Kemi |
| --- | --- |

11)

Kemi

| 12) | Kemiö |
| --- | --- |

12)

Kemiö

| 13) | Kirkkonummi |
| --- | --- |

13)

Kirkkonummi

| 14) | Kokkola |
| --- | --- |

14)

Kokkola

| 15) | Kotka |
| --- | --- |

15)

Kotka

| 16) | Kristinestad |
| --- | --- |

16)

Kristinestad

| 17) | Lappeenranta |
| --- | --- |

17)

Lappeenranta

| 18) | Loviisa |
| --- | --- |

18)

Loviisa

| 19) | Långnäs |
| --- | --- |

19)

Långnäs

| 20) | Mariehamn (også lystfartøjer) |
| --- | --- |

20)

Mariehamn (også lystfartøjer)

| 21) | Merikarvia |
| --- | --- |

21)

Merikarvia

| 22) | Naantali |
| --- | --- |

22)

Naantali

| 23) | Nuijamaa (også lystfartøjer) |
| --- | --- |

23)

Nuijamaa (også lystfartøjer)

| 24) | Olkiluoto |
| --- | --- |

24)

Olkiluoto

| 25) | Oulu |
| --- | --- |

25)

Oulu

| 26) | Parainen |
| --- | --- |

26)

Parainen

| 27) | Pernaja |
| --- | --- |

27)

Pernaja

| 28) | Pietarsaari |
| --- | --- |

28)

Pietarsaari

| 29) | Pohja |
| --- | --- |

29)

Pohja

| 30) | Pori |
| --- | --- |

30)

Pori

| 31) | Porvoo |
| --- | --- |

31)

Porvoo

| 32) | Raahe |
| --- | --- |

32)

Raahe

| 33) | Rauma |
| --- | --- |

33)

Rauma

| 34) | Salo |
| --- | --- |

34)

Salo

| 35) | Sipoo |
| --- | --- |

35)

Sipoo

| 36) | Taalintehdas |
| --- | --- |

36)

Taalintehdas

| 37) | Tammisaari |
| --- | --- |

37)

Tammisaari

| 38) | Tornio |
| --- | --- |

38)

Tornio

| 39) | Åbo |
| --- | --- |

39)

Åbo

| 40) | Uusikaupunki |
| --- | --- |

40)

Uusikaupunki

| 41) | Vaasa |
| --- | --- |

41)

Vaasa

Søgrænsekontrolsteder, der anvendes som overgangssteder for lystfartøjer:

| 1) | Haapasaari |
| --- | --- |

1)

Haapasaari

| 2) | Hanko |
| --- | --- |

2)

Hanko

| 3) | Mariehamn |
| --- | --- |

3)

Mariehamn

| 4) | Nuijamaan satama |
| --- | --- |

4)

Nuijamaan satama

| 5) | Santio |
| --- | --- |

5)

Santio

| 6) | Suomenlinna |
| --- | --- |

6)

Suomenlinna

Søgrænsekontrolsteder, der anvendes som overgangssteder for hydroplaner:

| 1) | Hanko |
| --- | --- |

1)

Hanko

| 2) | Kotka |
| --- | --- |

2)

Kotka

| 3) | Mariehamn |
| --- | --- |

3)

Mariehamn

| 4) | Porkkala |
| --- | --- |

4)

Porkkala

| 5) | Suomenlinna |
| --- | --- |

5)

Suomenlinna

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 3.12.2010 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 326/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 326/21

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag COMP/M.5978 — GDF Suez/International Power)

(EØS-relevant tekst)

2010/C 326/10

| 1. | Den 29. november 2010 modtog Kommissionen i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved selskabet GDF Suez SA (»GDF Suez«, Frankrig) gennem opkøb af 70 % af aktierne i International Power erhverver enekontrol over International Power plc (»International Power«, England og Wales), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b). |
| --- | --- |

1.

Den 29. november 2010 modtog Kommissionen i henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1) en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved selskabet GDF Suez SA (»GDF Suez«, Frankrig) gennem opkøb af 70 % af aktierne i International Power erhverver enekontrol over International Power plc (»International Power«, England og Wales), jf. Fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

| 2. | De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:






  — | GDT Suez er aktiv i alle led i elektricitets- og gasenergikæden, herunder: (i) køb, produktion og salg af naturgas og elektricitet, (ii) transport og distribution og forvaltning og udvikling af store naturgasinfrastrukturer og (iii) udvikling og salg af energitjenester og miljørelaterede tjenester |
| --- | --- | --- |

2.

De deltagende virksomheder er aktive på følgende områder:

—

GDT Suez er aktiv i alle led i elektricitets- og gasenergikæden, herunder: (i) køb, produktion og salg af naturgas og elektricitet, (ii) transport og distribution og forvaltning og udvikling af store naturgasinfrastrukturer og (iii) udvikling og salg af energitjenester og miljørelaterede tjenester

| — | International Power er en international operatør med aktiviteter i Nordamerika, Europa, Mellemøsten, Australien og Asien. International Power driver kraftværker. Det udvikler, ejer og driver i 21 lande omkring 50 kraftværker, der producerer en bruttokapacitet på omkring 32 000 MW i kraftkapacitet. |
| --- | --- |

—

International Power er en international operatør med aktiviteter i Nordamerika, Europa, Mellemøsten, Australien og Asien. International Power driver kraftværker. Det udvikler, ejer og driver i 21 lande omkring 50 kraftværker, der producerer en bruttokapacitet på omkring 32 000 MW i kraftkapacitet.

| 3. | Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil. |
| --- | --- |

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis falder ind under EF-fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

| 4. | Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.
  Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5978 — GDF Suez/International Power sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:





  Europa-Kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Fusioner |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen opfordrer hermed alle interesserede til at fremsætte deres eventuelle bemærkninger til den planlagte fusion.

Bemærkningerne skal være Kommissionen i hænde senest ti dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse og kan med angivelse af sagsnummer COMP/M.5978 — GDF Suez/International Power sendes til Kommissionen pr. fax (+32 22964301), pr. e-mail til adressen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller pr. brev til følgende adresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Fusioner

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»EF-Fusionsforordningen«).

---