# Euroopa Liidu C 312/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.312.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 312 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide17. november 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.312.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 312

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide17. november 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 312/01 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 312/02 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  2
  ) | 5 |
| 2010/C 312/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5963 – Econocom/ECS) (
  2
  ) | 9 |
| 2010/C 312/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6001 – Aker/Lindsay Goldberg/EPAX Holding) (
  2
  ) | 9 |
| 2010/C 312/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5936 – EADS DS/ATLAS/JV) (
  2
  ) | 10 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 312/01

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

2010/C 312/02

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  2
  )

2

5

2010/C 312/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5963 – Econocom/ECS) (
  2
  )

2

9

2010/C 312/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6001 – Aker/Lindsay Goldberg/EPAX Holding) (
  2
  )

2

9

2010/C 312/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5936 – EADS DS/ATLAS/JV) (
  2
  )

2

10

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 312/06 | Euro vahetuskurss | 11 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2010/C 312/07 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 12 |
| 2010/C 312/08 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 13 |
| 2010/C 312/09 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 14 |
| 2010/C 312/10 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 15 |
| 2010/C 312/11 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 16 |
| 2010/C 312/12 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 17 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 312/06

Euro vahetuskurss

11

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2010/C 312/07

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

12

2010/C 312/08

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

13

2010/C 312/09

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

14

2010/C 312/10

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

15

2010/C 312/11

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

16

2010/C 312/12

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

17

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2010/C 312/13 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta | 18 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 312/14 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 19 |
| 2010/C 312/15 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 25 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2010/C 312/13

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta

18

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 312/14

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

19

2010/C 312/15

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid |
| | (2)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid

1

(2)   EMPs kohaldatav tekst

2

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/1

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst, mis ei hõlma asutamislepingu I lisa reguleerimisalasse kuuluvaid tooteid)

2010/C 312/01

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 23.6.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | NN 12b/06 |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | Flandria |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | „Promotie van akkerbouwproducten” |
| Õiguslik alus | Besluit van de Vlaamse regering van 4 februari 1997 betreffende de verplichte bijdragen bestemd voor de promotie en afzetbevordering van de Vlaamse producten van de sectoren landbouw, tuinbouw en visserij zoals gewijzigd op 26 september 2008. |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Põllundustoodete edendamine |
| Abi vorm | Maksutaolised lõivud |
| Eelarve | 7 560 000 EUR |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | 2000–2013 |
| Majandusharud | Põllumajandussektor; töötlemis- ja turustamissektor |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | VLAM |
| Elipsegebouw, 1e verdieping |
| Koning Albert II laan 35 |
| 1030 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

23.6.2010

Riikliku abi viitenumber

NN 12b/06

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

Flandria

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

„Promotie van akkerbouwproducten”

Õiguslik alus

Besluit van de Vlaamse regering van 4 februari 1997 betreffende de verplichte bijdragen bestemd voor de promotie en afzetbevordering van de Vlaamse producten van de sectoren landbouw, tuinbouw en visserij zoals gewijzigd op 26 september 2008.

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Põllundustoodete edendamine

Abi vorm

Maksutaolised lõivud

Eelarve

7 560 000 EUR

Abi osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

2000–2013

Majandusharud

Põllumajandussektor; töötlemis- ja turustamissektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

VLAM

Elipsegebouw, 1e verdieping

Koning Albert II laan 35

1030 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 23.6.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | NN 12c/06 |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | Flanders |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | „Promotie van pluimvee, eieren en konijnen” |
| Õiguslik alus | Besluit van de Vlaamse regering van 4 februari 1997 betreffende de verplichte bijdragen bestemd voor de promotie en afzetbevordering van de Vlaamse producten van de sectoren landbouw, tuinbouw en visserij zoals gewijzigd op 26 september 2008. |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Kodulindude, munade ja küülikute müügi edendamine |
| Abi vorm | Maksutaolised lõivud |
| Eelarve | 4 643 044 EUR |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | 2002–2013 |
| Majandusharud | Põllumajandussektor; töötlemis- ja turustamissektor |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | VLAM |
| Ellipsgebouw, 1e verdieping |
| Koning Albert II laan 35 |
| 1030 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

23.6.2010

Riikliku abi viitenumber

NN 12c/06

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

Flanders

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

„Promotie van pluimvee, eieren en konijnen”

Õiguslik alus

Besluit van de Vlaamse regering van 4 februari 1997 betreffende de verplichte bijdragen bestemd voor de promotie en afzetbevordering van de Vlaamse producten van de sectoren landbouw, tuinbouw en visserij zoals gewijzigd op 26 september 2008.

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Kodulindude, munade ja küülikute müügi edendamine

Abi vorm

Maksutaolised lõivud

Eelarve

4 643 044 EUR

Abi osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

2002–2013

Majandusharud

Põllumajandussektor; töötlemis- ja turustamissektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

VLAM

Ellipsgebouw, 1e verdieping

Koning Albert II laan 35

1030 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 23.6.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | NN 12d/06 |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | Flanders |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | „Promotie van niet-eetbare tuinbouwprodukten” |
| Õiguslik alus | Besluit van de Vlaamse regering van 4 februari 1997 betreffende de verplichte bijdragen bestemd voor de promotie en afzetbevordering van de Vlaamse producten van de sectoren landbouw, tuinbouw en visserij zoals gewijzigd op 26 september 2008. |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Mittesöödavate aiandustoodete müügi edendamine |
| Abi vorm | Maksutaolised lõivud |
| Eelarve | 12 162 308 EUR |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | 2003–2013 |
| Majandusharud | Põllumajandussektor; töötlemis- ja turustamissektor |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | VLAM |
| Ellipsgebouw, 1e verdieping |
| Koning Albert II laan 35 |
| 1030 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

23.6.2010

Riikliku abi viitenumber

NN 12d/06

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

Flanders

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

„Promotie van niet-eetbare tuinbouwprodukten”

Õiguslik alus

Besluit van de Vlaamse regering van 4 februari 1997 betreffende de verplichte bijdragen bestemd voor de promotie en afzetbevordering van de Vlaamse producten van de sectoren landbouw, tuinbouw en visserij zoals gewijzigd op 26 september 2008.

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Mittesöödavate aiandustoodete müügi edendamine

Abi vorm

Maksutaolised lõivud

Eelarve

12 162 308 EUR

Abi osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

2003–2013

Majandusharud

Põllumajandussektor; töötlemis- ja turustamissektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

VLAM

Ellipsgebouw, 1e verdieping

Koning Albert II laan 35

1030 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 23.6.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | NN 12e/06 |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | Flanders |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | „Promotie van groenten en fruit, brood en biolandbouw” |
| Õiguslik alus | Besluit van de Vlaamse regering van 4 februari 1997 betreffende de verplichte bijdragen bestemd voor de promotie en afzetbevordering van de Vlaamse producten van de sectoren landbouw, tuinbouw en visserij zoals gewijzigd op 26 september 2008. |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Puu- ja köögiviljade, leiva ja mahepõllundustoodete müügi edendamine |
| Abi vorm | Maksutaolised lõivud |
| Eelarve | 33 217 732 EUR |
| Abi osatähtsus | Kuni 100 % |
| Kestus | 2000–2013 |
| Majandusharud | Põllumajandussektor; töötlemis- ja turustamissektor |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | VLAM |
| Ellipsgebouw, 1e verdieping |
| Koning Albert II laan 35 |
| 1030 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

23.6.2010

Riikliku abi viitenumber

NN 12e/06

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

Flanders

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

„Promotie van groenten en fruit, brood en biolandbouw”

Õiguslik alus

Besluit van de Vlaamse regering van 4 februari 1997 betreffende de verplichte bijdragen bestemd voor de promotie en afzetbevordering van de Vlaamse producten van de sectoren landbouw, tuinbouw en visserij zoals gewijzigd op 26 september 2008.

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Puu- ja köögiviljade, leiva ja mahepõllundustoodete müügi edendamine

Abi vorm

Maksutaolised lõivud

Eelarve

33 217 732 EUR

Abi osatähtsus

Kuni 100 %

Kestus

2000–2013

Majandusharud

Põllumajandussektor; töötlemis- ja turustamissektor

Abi andva asutuse nimi ja aadress

VLAM

Ellipsgebouw, 1e verdieping

Koning Albert II laan 35

1030 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/5 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/5

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 312/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 15.9.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 221/09 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | Nünchritz |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Wacker Chemie GmbH |
| Õiguslik alus | XR 31/07, XR 6/07, X 167/08 |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 97,5 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 11,72 % |
| Kestus | 2010–2013 |
| Majandusharud | Keemia- ja farmaatsiatööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Referat 31 |
| Wilhelm-Buck-Straße 2 |
| 01097 Dresden |
| DEUTSCHLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

15.9.2010

Riikliku abi viitenumber

N 221/09

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

Nünchritz

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Wacker Chemie GmbH

Õiguslik alus

XR 31/07, XR 6/07, X 167/08

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 97,5 miljonit EUR

Abi osatähtsus

11,72 %

Kestus

2010–2013

Majandusharud

Keemia- ja farmaatsiatööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Sächsisches Staatsministerium für Wirtschaft und Arbeit

Referat 31

Wilhelm-Buck-Straße 2

01097 Dresden

DEUTSCHLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 12.10.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 135/10 |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | Linz-Wels |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Aid for the Remediation of a Contaminated Site in Linz (AT) |
| Õiguslik alus | | Umweltförderungsgesetz, BGBl. Nr. 185/1993, zuletzt geändert durch BGBl. I Nr. 52/2009 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

12.10.2010

Riikliku abi viitenumber

N 135/10

Liikmesriik

Austria

Piirkond

Linz-Wels

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Aid for the Remediation of a Contaminated Site in Linz (AT)

Õiguslik alus

Umweltförderungsgesetz, BGBl. Nr. 185/1993, zuletzt geändert durch BGBl. I Nr. 52/2009

| | Altlastensanierungsgesetz, BGBl. Nr. 299/1989, zuletzt geändert durch BGBl. I Nr. 52/2009 |
| --- | --- |

Altlastensanierungsgesetz, BGBl. Nr. 299/1989, zuletzt geändert durch BGBl. I Nr. 52/2009

| | Förderungsrichtlinien 2008 für die Altlastensanierung oder -sicherung |
| --- | --- |

Förderungsrichtlinien 2008 für die Altlastensanierung oder -sicherung

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 146,27 miljonit EUR

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

1.1.2011–31.12.2020

Majandusharud

Teras

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft |
| --- |
| Stubenbastei 5 |
| 1010 Wien |
| ÖSTERREICH |

Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft

Stubenbastei 5

1010 Wien

ÖSTERREICH

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 29.9.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 178/10 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Compensación por servicio público asociada a un mecanismo de entrada en funcionamiento preferente para las centrales de carbón autóctono |
| Õiguslik alus | Real Decreto 134/2010, de 23 de febrero, por el que se establece el procedimiento de resolución de restricciones por garantía de suministro y se modifica el Real Decreto 2019/1997, de 26 de diciembre, por el que se organiza y regula el mercado de producción de energía eléctrica. Borrador de Real Decreto por el que se modifica el Real Decreto 134/2010, de 23 de febrero, por el que se establece el procedimiento de resolución de restricciones por garantía de suministro y se modifica el Real Decreto 2019/1997, de 26 de diciembre, por el que se organiza y regula el mercado de producción de energía eléctrica. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Üldise majandushuvi teenused |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 400 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | kuni 31.12.2014 |
| Majandusharud | Elektri-, gaasi- ja veevarustus, Söekaevandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Dirección General de Política Energética y Minas |
| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| Paseo de la Castellana, 160 |
| 28071 Madrid |
| ESPAÑA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

29.9.2010

Riikliku abi viitenumber

N 178/10

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Compensación por servicio público asociada a un mecanismo de entrada en funcionamiento preferente para las centrales de carbón autóctono

Õiguslik alus

Real Decreto 134/2010, de 23 de febrero, por el que se establece el procedimiento de resolución de restricciones por garantía de suministro y se modifica el Real Decreto 2019/1997, de 26 de diciembre, por el que se organiza y regula el mercado de producción de energía eléctrica. Borrador de Real Decreto por el que se modifica el Real Decreto 134/2010, de 23 de febrero, por el que se establece el procedimiento de resolución de restricciones por garantía de suministro y se modifica el Real Decreto 2019/1997, de 26 de diciembre, por el que se organiza y regula el mercado de producción de energía eléctrica.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Üldise majandushuvi teenused

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 400 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

kuni 31.12.2014

Majandusharud

Elektri-, gaasi- ja veevarustus, Söekaevandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Dirección General de Política Energética y Minas

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Paseo de la Castellana, 160

28071 Madrid

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 28.6.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 257/10 |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Third extension of the Danish guarantee scheme on new debt |
| Õiguslik alus | Lov nr. 1003 af 10. oktober 2008 om finansiel stabilitet som ændret ved lov nr. 68 af 3. februar 2009 om ændring af lov om finansiel stabilitet. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: umbes 600 000 miljonit DKK |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 1.7.2010–31.12.2010 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Finansiel Stabilitet A/S |
| Amaliegade 3-5, 5 |
| 1256 København K |
| DANMARK |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

28.6.2010

Riikliku abi viitenumber

N 257/10

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Third extension of the Danish guarantee scheme on new debt

Õiguslik alus

Lov nr. 1003 af 10. oktober 2008 om finansiel stabilitet som ændret ved lov nr. 68 af 3. februar 2009 om ændring af lov om finansiel stabilitet.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: umbes 600 000 miljonit DKK

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.7.2010–31.12.2010

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Finansiel Stabilitet A/S

Amaliegade 3-5, 5

1256 København K

DANMARK

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.9.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 407/10 |
| Liikmesriik | Taani |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Danish winding-up scheme |
| Õiguslik alus | Lov om håndtering af nødlidende pengeinstitutter (lov nr. 721 af 25. juni 2010) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Muud omakapitalile suunatud meetmed, Sooduslaen, Tagatis |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 1.10.2010–31.12.2010 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Økonomi- og Erhvervsministeriet |
| Slotholmsgade 12 |
| 1216 København K |
| DANMARK |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.9.2010

Riikliku abi viitenumber

N 407/10

Liikmesriik

Taani

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Danish winding-up scheme

Õiguslik alus

Lov om håndtering af nødlidende pengeinstitutter (lov nr. 721 af 25. juni 2010)

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Muud omakapitalile suunatud meetmed, Sooduslaen, Tagatis

Eelarve

—

Abi osatähtsus

—

Kestus

1.10.2010–31.12.2010

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Økonomi- og Erhvervsministeriet

Slotholmsgade 12

1216 København K

DANMARK

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/9

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5963 – Econocom/ECS)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 312/03

22. oktoobril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult prantsuse keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5963 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5963 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/9

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6001 – Aker/Lindsay Goldberg/EPAX Holding)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 312/04

12. novembril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M6001 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M6001 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/10

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5936 – EADS DS/ATLAS/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 312/05

28. oktoobril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5936 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5936 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/11 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/11

---

Euro vahetuskurss (1)

16. november 2010

2010/C 312/06

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3612 |
| JPY | Jaapani jeen | 113,21 |
| DKK | Taani kroon | 7,4547 |
| GBP | Inglise nael | 0,85100 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3753 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,3408 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,1670 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,607 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 276,95 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7092 |
| PLN | Poola zlott | 3,9372 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2925 |
| TRY | Türgi liir | 1,9801 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3874 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3817 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,5546 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7655 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7682 |
| KRW | Korea won | 1 539,11 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,5426 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,0355 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3941 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 197,34 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,2612 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,566 |
| RUB | Vene rubla | 42,3215 |
| THB | Tai baht | 40,652 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,3504 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,7370 |
| INR | India ruupia | 61,6800 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3612

JPY

Jaapani jeen

113,21

DKK

Taani kroon

7,4547

GBP

Inglise nael

0,85100

SEK

Rootsi kroon

9,3753

CHF

Šveitsi frank

1,3408

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,1670

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,607

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

276,95

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7092

PLN

Poola zlott

3,9372

RON

Rumeenia leu

4,2925

TRY

Türgi liir

1,9801

AUD

Austraalia dollar

1,3874

CAD

Kanada dollar

1,3817

HKD

Hongkongi dollar

10,5546

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7655

SGD

Singapuri dollar

1,7682

KRW

Korea won

1 539,11

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,5426

CNY

Hiina jüaan

9,0355

HRK

Horvaatia kuna

7,3941

IDR

Indoneesia ruupia

12 197,34

MYR

Malaisia ringit

4,2612

PHP

Filipiini peeso

59,566

RUB

Vene rubla

42,3215

THB

Tai baht

40,652

BRL

Brasiilia reaal

2,3504

MXN

Mehhiko peeso

16,7370

INR

India ruupia

61,6800

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/12 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/12

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2010/C 312/07

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 35 lõikega 3, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 21.8.2010 |
| --- | --- |
| Kestus | 21.8.2010–31.12.2010 |
| Liikmesriik | Taani |
| Kalavaru või kalavarude rühm | LIN/03. |
| Liik | Molva (Molva molva) |
| Püügipiirkond | IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 552777 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

21.8.2010

Kestus

21.8.2010–31.12.2010

Liikmesriik

Taani

Kalavaru või kalavarude rühm

LIN/03.

Liik

Molva (Molva molva)

Püügipiirkond

IIIa; IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna ELi veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

552777

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/13

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2010/C 312/08

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 30.9.2010 |
| --- | --- |
| Kestus | 30.9.2010–31.12.2010 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru või kalavarude rühm | GFB/89- |
| Liigid | Niituimlutsud (Phycis blennoides) |
| Piirkond | VIII ja IX püügipiirkonna ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 664718 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

30.9.2010

Kestus

30.9.2010–31.12.2010

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru või kalavarude rühm

GFB/89-

Liigid

Niituimlutsud (Phycis blennoides)

Piirkond

VIII ja IX püügipiirkonna ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

664718

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/14

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2010/C 312/09

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 11.8.2010 |
| --- | --- |
| Kestus | 11.8.2010–31.12.2010 |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru või kalavarude rühm | ALF/3X14- |
| Liik | Limapead (Beryx spp.) |
| Piirkond | III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla) |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 562857 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

11.8.2010

Kestus

11.8.2010–31.12.2010

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru või kalavarude rühm

ALF/3X14-

Liik

Limapead (Beryx spp.)

Piirkond

III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ja XIV (ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla)

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

562857

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/15

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2010/C 312/10

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 30.9.2010 |
| --- | --- |
| Kestus | 30.9.2010–31.12.2010 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru või kalavarude rühm | HER/5B6ANB |
| Liik | Heeringas (Clupea harengus) |
| Piirkond | Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 664718 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

30.9.2010

Kestus

30.9.2010–31.12.2010

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru või kalavarude rühm

HER/5B6ANB

Liik

Heeringas (Clupea harengus)

Piirkond

Vb, VIb ja VIaN püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

664718

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/16

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2010/C 312/11

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 6.10.2010 |
| --- | --- |
| Kestus | 6.10.2010–31.12.2010 |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru või kalavarude rühm | ANF/8C3411 |
| Liik | merikuratlased (Lophiidae) |
| Piirkond | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 656215 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

6.10.2010

Kestus

6.10.2010–31.12.2010

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru või kalavarude rühm

ANF/8C3411

Liik

merikuratlased (Lophiidae)

Piirkond

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 ELi veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

656215

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/17 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/17

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2010/C 312/12

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 28.9.2010 |
| --- | --- |
| Kestus | 28.9.2010–31.12.2010 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Kalavaru või kalavarude rühm | BLI/245- |
| Liik | Sinine molva (Molva dypterygia) |
| Piirkond | II, IV ja V püügipiirkonna ELi veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 634062 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

28.9.2010

Kestus

28.9.2010–31.12.2010

Liikmesriik

Madalmaad

Kalavaru või kalavarude rühm

BLI/245-

Liik

Sinine molva (Molva dypterygia)

Piirkond

II, IV ja V püügipiirkonna ELi veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

634062

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/18

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

2010/C 312/13

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi:

EPSO/AST/111/10 – Assistendid (AST 1) sekretäritöö valdkonnas järgmistes keeltes: (DA) Taani, (DE) Saksa, (EN) Inglise, (ES) Hispaania, (FR) Prantsuse, (MT) Malta, (NL) Hollandi, (PT) Portugali, (SV) Rootsi

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 17. novembri 2010. aasta väljaandes C 312 A ainult taani, saksa, inglise, hispaania, prantsuse, malta, hollandi, portugali ja rootsi keeles.

Lisateavet saab EPSO veebilehelt http://eu-careers.eu

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/19

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 312/14

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„BŒUF DE VENDÉE”

EÜ nr: FR-PGI-0005-0592-08.03.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„Bœuf de Vendée”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.1. | Värske liha (ja rups) |
| --- | --- |

Klass 1.1.

Värske liha (ja rups)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Kõnealused loomad on mullikad, noored lehmad või kastreeritud isasloomad, kelle rümba kaal on vähemalt 380 kg, konformatsioon on S (EUR), rasvkatteklass on 2 või 3 ja tapavanus on vahemikus 30 kuni 96 kuud.

Veiseliha „Bœuf de Vendée” jaoks sobilikud veised on puhtatõulised lihaveised, eri lihatõugude ristandid või segatõugudesse kuuluvate emasloomade ja lihatõugudesse kuuluvate isasloomade järglased.

Käeolev taotlus hõlmab rümpadena, veerandrümpadena või tükeldatud kujul turustatavat värsket liha.

Liha „Bœuf de Vendée” iseloomulikud tunnused on ühtlaselt punane värvus, õrn ja sulanduv tekstuur ning hõrk ja meeldiv loomaliha maitse.

Liha pH ja temperatuur mõõdetakse 24 tundi pärast tapmist. Mõõdetavate väärtuste lubatud maksimaalsed suurused on vastavalt pH 6 ja temperatuur 6 °C. Need väärtused on vajalikud selleks, et võimaldada liha laagerdumist pikema aja jooksul. Kui neid väärtusi ei järgita, säilib liha halvasti ja omandab ebameeldiva maitse.

Iga „Bœuf de Vendée” rümba või selle osa kohta on väljastatud seda looma tapmisest kuni lihuniku letini saatev päritolu tagatissertifikaat (Certificat de Garantie d’Origine, CGO), milles täpsustatakse tarbija jaoks, millisesse kategooriasse veis kuulub, st kas tegemist on mullika, lehma või kastreeritud isasloomaga.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Ei kohaldata.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Sünnist kuni võõrutamiseni peavad loomad toituma emapiimast. Võõrutamine toimub kuuenda ja üheksanda elukuu vahel. Pärast võõrutamist võivad loomad hakata sõltuvalt koresööda saadavusest valdavalt toituma rohust.

Suveperioodil võib loomadele anda koresöödal põhinevaid või kontsentreeritud toidulisandeid.

Koresööda päritolu on rangelt reglementeeritud: vähemalt 80 % sellest peab olema pärit samast põllumajandusettevõttest, ülejäänud osa aga kaitstud geograafilise tähise piikonnast. Seda nõuet põhjendatakse vajadusega kasutada kohalikke traditsioonilisi meetodeid ning Vendée piirkonna koresööda eripärase kvaliteediga. Ookeani läheduse mahendav mõju ja väga suur päikesepaisteliste päevade arv võimaldab saada rohkem ja varem suure energeetilise väärtuse ja kõrge proteiinisisaldusega sööta. Eespool osutatud nõude abil tagatakse „Bœuf de Vendée” liha andvate veiste jaoks vajaliku kõige paremini kohandatud koresööda kasutamine.

Oluline on ka heinamaa-lauda tsüklite järgmine, looma eluea kestel peab selliseid tsükleid olema vähemalt kaks. Tsüklid jagunevad järgmiselt: talvine laudaperiood ja aprillist oktoobrini kestev karjamaaperiood. Karjamaal veedetud periood peab kestma vähemalt neli kuud.

Loomade karjatamise keskmine aastane tihedus põhikarjamaal ei tohi ületada kahte loomühikut (lü) hektari kohta ning neil karjamaadel võib kasvatada üksnes kõnealuseid veiseid.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Veiste sündimine, üleskasvatamine ja nuumamine peavad toimuma samas põllumajandusettevõttes.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Ei kohaldata.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Toodet müüakse nimetuse „Bœuf de Vendée” all. Märgisel peab olema KGT logo ja tähis „Indication Géographique Protégée” („kaitstud geograafiline tähis”). Rümba või selle osa kohta väljastatud päritolu tagatissertifikaadil, mis saadab liha kuni lihuniku letil väljapanemiseni, peab olema märgitud veise kategooria – kas tegemist on kastreeritud isaslooma, lehma või mullikaga.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Kaitstud geograafilise tähise „Bœuf de Vendée” geograafiline piirkond hõlmab kogu Vendée departemangu, millele lisanduvad mõned sellega piirnevad looduslikud piirkonnad, kus on samaväärsed põllumajanduslikud, geograafilised, ajaloolised, sotsiaalsed ja kultuurilised tingimused.

Kindlaksmääratud geograafiline piirkond on järgmine:

| — | kogu Vendée departemang; |
| --- | --- |

—

kogu Vendée departemang;

| — | Loire Atlantique’i departemangu kõik järgmiste kantonite kommuunid: Aigrefeuille, Bouaye, Bourgneuf en Retz, Clisson, Légé, Le Loroux Bottereau, Le Pellerin, Machecoul, Paimboeuf, Pornic, Rezé, Saint Père en Retz, Saint Philbert de Grand Lieu, Vallet, Vertou, Vertou-vignoble; |
| --- | --- |

—

Loire Atlantique’i departemangu kõik järgmiste kantonite kommuunid: Aigrefeuille, Bouaye, Bourgneuf en Retz, Clisson, Légé, Le Loroux Bottereau, Le Pellerin, Machecoul, Paimboeuf, Pornic, Rezé, Saint Père en Retz, Saint Philbert de Grand Lieu, Vallet, Vertou, Vertou-vignoble;

| — | Maine et Loire’i departemangu kõik järgmiste kantonite kommuunid: Beaupréau, Chalonnes sur Loire, Champtoceaux, Chemillé, Cholet, Cholet 1, Cholet 2, Cholet 3, Doué La Fontaine, Gennes, Les Ponts de Cé, Montfaucon, Montreuil Bellay, Montrevault, Saint Florent le Vieil, Thouarcé, Vihiers; |
| --- | --- |

—

Maine et Loire’i departemangu kõik järgmiste kantonite kommuunid: Beaupréau, Chalonnes sur Loire, Champtoceaux, Chemillé, Cholet, Cholet 1, Cholet 2, Cholet 3, Doué La Fontaine, Gennes, Les Ponts de Cé, Montfaucon, Montreuil Bellay, Montrevault, Saint Florent le Vieil, Thouarcé, Vihiers;

| — | Deux-Sèvresi departemangu kõik järgmiste kantonite kommuunid: Cerisay, Coulonges, Mauléon, Moncoutant. |
| --- | --- |

—

Deux-Sèvresi departemangu kõik järgmiste kantonite kommuunid: Cerisay, Coulonges, Mauléon, Moncoutant.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

a)   Looduslikud tegurid

Vendées valitsevad eripärased klimaatilised ja geoloogilised tingimused. Vendée kliimale on iseloomulik tugev ookeani läheduse mõju ja Prantsusmaa keskmisest näitajatest oluliselt suurem aasta keskmine päikesekiirguse mõjumise aeg, 2 100 tundi aastas, mis on väga soodus söödataimede kasvuks ja võimaldab karja pidada karjamaadel välitingimustes pikki perioode. Geoloogiliste tingimuste poolest kuulub Vendée piirkond Armorica massiivi lõunaserva ja seda iseloomustavad küllalt paksud liivsavimullad, mis on samuti soodsad koresööda tootmiseks.

b)   Põllumajanduslikud tegurid

Vendée üks eripära on selle piirkonna spetsiifilistest klimaatilistest ja geoloogilistest tingimustest tulenev potentsiaal söödataimede kasvatamiseks. Nii võimaldab kevadine varajane temperatuuri tõus aprilli lõpus või mai alguses ning suur kevadine päikesekiirguse hulk valmistada sileeritud sööta, mille kuivainesisaldus jääb üldjuhul üle 30 % ning lubab juuni alguses toimuva varajase heinateo tulemusena saada väga hea toiteväärtusega ning suure energia- ja lämmastikühendite sisaldusega heina. Selle esimese heinateoga saadav heinasaak ulatub tihtipeale enam kui viie kuivainetonnini hektari kohta. Mainitud eritingimused loovad ühtlasi kevadel väga head tingimused söödamaisi kasvatamiseks olukorras, mis tagab maisi hea ja ühtlase kasvamise. Peale selle pakub laiuskraad, millel Vendée asub, ka piisavalt sooja kliimat selleks, et sileeritav mais saavutaks piisava küpsusastme, st koristamishetkel üle 33 % ulatuva kuivaineprotsendi ja üle 50 % ulatuva terade sisaldusprotsendi. Saagikus jääb üldjuhul üle 11 kuivainetonni ühe mittekastetava kultuuri hektari kohta ja üle 15 kuivainetonni ühe kastetava kultuuri hektari kohta.

Selline märkimisväärne saagikus ja saagi suur energeetiline väärtus ja proteiinisisaldus võimaldab rahuldada loomade söödavajaduse sünnihetkest kuni tapmiseni. Sellistes tingimustes oli Vendée piirkonnale iseloomuliku sünni-nuumamissüsteemi väljakujunemine märkimisväärselt hõlpsam kui teistes piirkondades.

c)   Ajaloolised ja inimtegurid

Veiseliha „Bœuf de Vendée” on Vendée piirkonna talunike igapäevaelu osa olnud juba aegade hämarusest peale. Ühe esimese kodus peetava loomana kasutati veiseid esmalt liha- ja piimaloomadena ja alles hiljem veoloomadena.

Seega on veised osa põllumaa väljarentimise süsteemi ajaloost, seejärel talude ajaloost, samuti oli veiste arv kõikide talumajapidamiste hindamisel üheks oluliseks baasühikuks. Ühtlasi on veisekasvatus Vendée piirkonna põllumajandusega tihedalt seotud valdkond. Loomakasvatajate oskusteave, eeskätt veiste kõiki arenguetappe hõlmava sünni-nuumamissüsteemi rakendamine on peamine ühenduslüli „Bœuf de Vendée” ajalooliste allikatega, nagu see on esitatud punktis 5.2.b.

Veiseliha „Bœuf de Vendée” pakkumine piirkonna arvukatel laatadel alates 19. sajandist on võimaldanud luua tihedad kaubandussidemed Prantsusmaa idaosa suurte tarbimiskeskustega kuni Pariisini välja.

Vendée piirkonna sünni-nuumamissüsteemiga ajaloolise väljakujunemisega tihedalt seotud arvukad loomade kasvatuskohtade läheduses paiknevad tapakohad ja -vahendid on samuti Vendée piirkonna üheks eripäraks.

5.2.   Toote eripära:

Toote eripära tuleneb spetsiifilistest kvaliteediomadustest, mille aluseks on eriline oskusteave ja „Bœuf de Vendée” tunnustatud maine.

a)   Spetsiifilised kvaliteediomadused

Veiseliha „Bœuf de Vendée” turustatakse pärast veiste tapmist sellele piirkonnale iseloomulike väga raskete ja hea konformatsiooniga rümpade näol. Rümpade keskmine kaal on keskmiselt 120 kg võrra suurem kui Prantsusmaa teistes veisekasvatuspiirkondades pakutavate rümpade oma.

Loomad sünnivad ning neid kasvatatakse ja nuumatakse KGTga hõlmatud piirkonnas asuvas ühes ja samas põllumajandusettevõttes. Veiste kasvatamise viimane etapp kestab vähemalt neli kuud, see võimaldab saavutada optimaalse nuumamistaseme: rasvkatteklass 2 või 3. Optimaalse nuumamistaseme saavutamiseks tuleb jälgida söödaportsjonite energeetilist väärtust ja proteiinisisaldust vähemalt neli kuud kestva viimase kasvatusetapi kestel. Selleks antakse iga looma nuumamisastme kohta viimase kasvatusperioodi alguses hinnang. Loomad tapetakse, kui saavutatakse rasvkatteklassile 2 või 3 vastav hinnang.

Rasked rümbad (keskmine kaal üle 450 kg), mille minimaalne kaal on 380 kg, võimaldavad saada tihkeid ja õrna konsistentsiga lihatükke, mis on traditsiooniliste lihunike ja veiseliha tarbijate seas väga kõrgelt hinnatud.

b)   Veel üks iseloomulik eripära on inimeste oskusteave

Üks „Bœuf de Vendée” ajalooliste allikatega tihedalt seotud tegur on loomakasvatajate spetsiifiline oskusteave.

Veiste kõiki arengufaase sünnist kuni tapmiseni hõlmava kasvatusprotsessi eest vastutavad veisekasvatajad on Vendéele nii omase süsteemi iseloomulik osa. Tihti võib kuulda käibefraasi „Vendées sündinud loomi ka nuumatakse siin”. Selles piirkonnas seostub loomakasvatusega rikas kultuur. Sellest kultuurist pärineb ka väljaspool Prantsusmaa territooriumi laialdaselt tuntud oskusteave. Seega on Vendée piirkonna veisekasvatussüsteemi eripäraks asjaolu, et teatavas põllumajandusettevõttes sündinud loomad nuumatakse samas põllumajandusettevõttes toodetud koresööda abil. Tänapäeval on Vendée piirkonna aretus ja nuumkarja puhul 70 hektari suurusel karjamaal keskmiselt 60 ammlehma.

Kahe eraldi funktsiooni – aretuse ja nuumamise – koondamine ühte põllumajandusettevõttesse pakub mitmeid tehnilisi, sanitaarnõuetega seotud, majanduslikke ja turunduslikke eeliseid, mis mõjutavad olulisel määral lõpptoodangu kvaliteeti.

Veisekasvatajad kasutavad vaid lihatõugu veiseid (ammlehmad) või eri lihatõugude ristamisel saadud loomi. Kuid nende veiste potentsiaal ei avalduks kuigivõrd ilma piisavas koguses kvaliteetse söödata (mis on vajaliku energeetilise väärtuse ja lämmastikühendite sisaldusega). Tänu klimaatilistele tingimustele ja pinnase omadustele on tagatud piisava kvaliteetse söödavaru olemasolu, samas on tagatud ka põllumajandusettevõtete suhteliselt suur iseseisvus. Veisekasvatajate oskusteave, mis on seotud koresööda ja teravilja tootmisega, sööda kombineerimisega sõltuvalt selle toiteväärtusest ja veiste füsioloogilisest arengustaadiumist sünnist kuni tapmiseni, on täiel määral „Bœuf de Vendée” iseloomulikuks tunnuseks.

Veised kasvavad emapiimal kuni kaheksa kuu vanuselt toimuva võõrutuseni. Seejärel rakendatakse vähemalt kahe aasta jooksul järgmist tsüklit: loomi peetakse talveperioodil laudas ja suveperioodil aprillist kuni novembrini karjamaal. Veiste põhisööt on karjamaal kasvav rohi ja koresöödana kasutatav hein. Kasvatamise viimane etapp võib toimuda karjamaal või latrites.

Sõltuvalt looma seisukorrast nuumamise algusetapil valib veisekasvataja kasvatamiseks vajalikud söödaratsioonid ja nuumamisviisi, mis võimaldab saavutada parima võimaliku tulemuse: piisava, kuid mitte ülemäärase rasvkattega toote. Iga 15 päeva järel teostab ta veise juures teatavad mõõtmised, et jälgida nuumamisprotsessi edenemist ja määrata kindlaks hukkamise kuupäev.

Veiste kõiki arenguperioode hõlmava sünni-nuumamissüsteemi näol on tegemist kohaliku eripäraga, mis võimaldab saada suurema kaaluga rümpasid ja tagab saadavate rümpade optimaalse kvaliteedi eeskätt rasvasisalduse suhtes.

c)   Maine

1878. aastal tõid vennad Batiot’d Vendéesse lihatoodete kvaliteedi ja tööjõu paremaks kasutamiseks Charolais’ tõugu veised. Selliste suurte linnade nagu Nantesi, Angersi ja Pariisi kiire areng tõi kaasa uued kaubandusvood ja kuulsate Vendée nuumkarjade tuntus tõstis oluliselt mainitud veiseliha mainet.

167 000 ammlehmaga karja näol on tegemist Euroopa kolme suurema tootmispiirkonna hulka kuuluva alaga. Prantsusmaa departemangudest on Vendée loomaliha tänapäeval tootmise poolest esikohal. Vendée annab üksinda enam kui 5 % riigi veiselihatoodangust, ehkki põllumajanduslikult kasutatavast pind moodustab kogu riigi omast vaid 1 %.

Ettevõtjatest lihunikud, kes on tõelised liha asjatundjad, hindavad seda kõige nõudlikumate klientide seas äärmiselt populaarset toodet äärmiselt kõrgelt. Nimelt selliste rümpade küljest on võimalik lõigata õrna tekstuuriga, mahlaseid tihke konsistentsi ja rikkaliku maitsebuketiga lihatooteid, eeskätt ribitükke ja antrekoote, mis on klientide seas väga nõutud.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Kõikide looduslike, klimaatiliste ja põllumajanduslike tegurite koosmõju tulemusena on Vendée iseloomulik joon rikkaliku ja kvaliteetse söödavaru olemasolu, millele lisandub veisekasvatajate oskusteave, mis võimaldab saada Vendée piirkonna eripäraks olevaid raskeid veiserümpasid.

Toote eripära, mis on seotud konkreetse geograafilise piirkonnaga, tuleneb eeskätt asjaolust, et on olemas spetsiifiline põllumajanduslike, mullastikuga seotud ja klimaatiliste tegurite kogum, mis võimaldab ühelt poolt väärtustada rohttaimedega karjamaasid, kus karjatatakse ammkarja kuni võõrutamiseni kaheksa kuu vanuses, ja teiselt poolt kasvatada sügavatel liivsavimuldadel suure energeetilise väärtusega ja proteiinisisaldusega heintaimi ja teravilju, seejuures võimaldab ohtra päikesekiirguse toel toimuv fotosüntees nii heintaimede kui ka söödaks kasutatava maisi täielikku küpsemist. Veiseliha „Bœuf de Vendée” allikaks olevate veiste sööda eripärased jooned on söödataimede rohkus ja kõrge kvaliteet, lisaks sellele valivad Vendée veisekasvatajad välja parimad veised; veised tapetakse kasvatusmajandite läheduses olevates tapamajades, see võimaldab toota raskeid, optimaalses nuumamisastmes olevaid rümpasid.

„Bœuf de Vendée” õrn, mahlane ja hõrgu maitsega liha on saadud tootmise igal etapil tehtud raske töö tulemusena.

Oma spetsiifilisest oskusteabest lähtuvalt valivad veisekasvatajad välja emasloomad või kastreeritud isasloomad. Valitud veiste hulka ei kuulu kastreerimata või noored isasloomad ja alla 30 kuu vanused veised. Veiste nuumamise tõttu küllalt pika perioodi jooksul imendub rasvkude lihaskoe vahele (tekib nn lihastevaheline rasv), mis annab lihale erilise vürtsika maitse ega lase lihal küpsetamise käigus kuivada, erinevalt lahjast või nn kuivast lihast. Nii saadakse õrna, mahlase ja sulava konsistentsiga liha.

Pärast tapmist valitakse vaid parimad rümbad välja turustamiseks „Bœuf de Vendée” nimetuse all. Valitud rümpadele annab liha konformatsioni, rasvkatte olukorra ja liha värvuse alusel hinnangu vannutatud spetsialist (tehes seda visuaalse kontrolli ja katsumise abil). Rümpade jaotamine on oluline etapp, mis võimaldab tagada, et toode on õrna ja mahlase konsistentsiga ning hõrgu maitsega. „Bœuf de Vendée” rümbad peavad vastama kõikidele kehtestatud nõuetele. Nende rümpade kohta väljastatakse neid saatev garantii- ja päritolutunnistus.

Pehme liha saamiseks peab see laagerduma vähemalt 10 päeva.

Need olulised kriteeriumid on nii lihunike kui ka tarbijate jaoks määrava tähtsusega. Need on võimaldanud veiselihal „Bœuf de Vendée” saavutada piirkonnas turustatava veiseliha hulgas hea maine.

Tänu „Bœuf de Vendée” õrnale, mahlase ja hõrgu maitsega lihale on selle tarbijad ja lihunikud jäänud truuks oma tavapärastele varustajatele. Seda tõestab ilmekalt ka asjaolu, et 60 % selle toote praegustest varustajatest ei ole alates 2000. aastate algusest muutunud.

„Bœuf de Vendée” näol on seega tegemist tõelise oskusteabe ahelaga, mis peab edukalt läbima võrgustiku kõik lülid: liha tootmine (söödavarumise, veiste kasvatamise ja valiku etapid), tapmine, tükeldamine ja väljastamine kvaliteeti ja päritolu tõestavale ametile.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDC-IGP/boeuf-de-vendee.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 17.11.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 312/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 312/25

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 312/15

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„ΞΥΓΑΛΟ ΣΗΤΕΙΑΣ” (XYGALO SITEIAS)/„ΞΙΓΑΛΟ ΣΗΤΕΙΑΣ” (XIGALO SITEIAS)

EÜ nr: EL-PDO-0005-0731-24.11.2008

KGT ( ) KPN ( X )

1.   Nimetus:

„Ξύγαλο Σητείας” (Xygalo Siteias)/„Ξίγαλο Σητείας” (Xigalo Siteias)

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Kreeka

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.3. | Juust |
| --- | --- |

Klass 1.3.

Juust

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

„Xygalo Siteias” on hapendatud piimatoode. Tegemist on valge, tainja ja/või teralise tekstuuri ja koorikuta juustuga. Sellel on värske, veidi hapukas, kergelt soolane maitse ja meeldiv iseloomulik aroom. Toote maksimaalne niiskusesisaldus on 75 % ja maksimaalne soolasisaldus 1,5 %, samas kuivaine minimaalne rasvasisaldus on 33–46 % ja minimaalne valgusisaldus 31,5 %.

Toodet „Xygalo Siteias” toodetakse kitse- või lambapiimast või nende segust, kui kitsepiima ei ole piisavalt, kusjuures lambapiima rasvasisaldust reguleeritakse nii, et lõpptoote rasvasisaldus jääks alla 46 % (kuivaines). Seejärel piimasegu pastöriseeritakse (soovi korral) ning jahutatakse 25 °C-ni. Soola (NaCl) lisatakse maksimaalselt 2 % massist, nagu ka kahjutuid piimhappebaktereid ja väikeses koguses loomamao laapi (enamasti siis, kui kasutatakse pastöriseeritud piima). Seejärel jäetakse piim temperatuuril 15–20 °C seitsmeks kuni kümneks päevaks looduslikult käärima toiduainete säilitamiseks ettenähtud anumatesse, mida ei tohi selle aja jooksul liigutada ja mis peavad olema kaetud, kuid mitte hermeetiliselt suletud. Kalgendi pinnalt eemaldatakse üleliigne rasv ja või. Juust küpseb samades anumates temperatuuril 10–15 °C umbes kuu aega, ilma et juustumassi kogu hapnemis- ja küpsemisprotsessi jooksul kordagi segataks. Lõpuks eraldatakse anumate põhja kogunenud vadak ja juust asetatakse toiduainete säilitamiseks ettenähtud tünnidesse ning jahutatakse temperatuuril alla 4 °C. Kui kasutati pastöriseerimata piima, peab „Xygalo Siteias” seisma enne turustamist vähemalt kaks kuud külmas, et oleks võimalik kontrollida, ega toode ei sisalda soovimatuid mikroorganisme.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

Toote „Xygalo Siteias” valmistamiseks kasutatakse toorainena värsket piima, mida saadakse (endises) Siteia maakonnas traditsioonilisel viisil kasvatatavatelt tervetelt lammastelt ja kitsedelt, kes on täielikult kohanenud piirkonna eripärase kliima ja taimestikuga ning pärinevad eranditult Kreekast pärit kitsetõugudest ja kohalikest lambatõugudest (peamiselt siteia tõug, psiloriti ja sfakia tõug ja nende ristandid).

Piim lüpstakse loomadelt, kelle poegimisest on möödunud vähemalt kümme päeva. Talunik viib seejärel lüpstud piima ise juustukotta või jahutab piima jahutites, kuni see (tavaliselt juustukoja vastutusel) peagi sobiva jahutusauto või -tsisterniga ära viiakse.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Lambaid ja kitsi kasvatatakse traditsioonilisel viisil ekstensiivselt või poolintensiivselt madalikel ja kuni 1 000 meetri kõrgusel keskmäestikualadel. Oktoobris ja novembris, kui uted tallesid imetavad, antakse loomadele hõreda loodusliku taimestiku ja suurenenud toiduvajaduse tõttu lisaks oliivilehti ja kuivsööta (näiteks ristikut, heina, maisi), mis sõltuvalt aastast moodustab 30–40 %.

Detsembrist aprillini (pärast tallede võõrutamist piimaand suureneb) toituvad loomad kohalikest metsikult kasvavatest taimedest (piirkonnale omased põõsad ja rohttaimed, millest enamik on lõhnataimed), mida on rohkelt pärast talviseid ja kevadisi vihmasid (salvei (Salvia fruticosa & Salvia pomifera), mürri-kiviroosik („aladania”, Cistus creticus), kanarbik (Erica manipuliflora), tuliürt (Phlomis lanata), Calicotome villosa, värvitamm (Quercus coccifera) jt). Märtsi alguseni annavad täiendust iga-aastasest oliivipuude lõikamisest ja puhastamisest üle jäänud oksad ja lehed. Selleks, et loomade vajadused oleksid tugevate vihmade, lume ja külmaperioodil kaetud, antakse neile talvel lisaks kuivsööta, mille kogus ei ületa tavaliselt 20 %.

Alates maist kuni sügiseni (piimaand väheneb) toitub suurem osa karjadest piirkonna põldudel kasvavast teraviljast, mida talunikud külvavad spetsiaalselt selleks otstarbeks, ning heinamaadel kasvavatest kohalikest taimedest. Sõltuvalt aastast võidakse loomadele anda muudest piirkondadest pärit täiendavat kuivsööta (näiteks heina, ristikut, maisi) koguses, mis moodustab 30–40 % kogu söödast.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Nii piima tootmine kui ka töötlemine ning toote „Xygalo Siteias” tootmine peavad toimuma kindlaksmääratud geograafilises piirkonnas.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Pakendamine peab toimuma kindlaksmääratud piirkonnas, et oleks tagatud toote kvaliteet (mis halveneb pakendamata toote transportimisel), sest oht, et pakendamata toode puutub kokku ümbritseva õhuga, suureneb oluliselt, mille tulemusel saastub toode ebasoovitavate mikroorganismidega, mis omakorda vähendavad toote organoleptilisi omadusi ning lühendavad oluliselt toote niigi piiratud kõlblikkusaega (maksimaalselt kuus kuud pärast valmimist).

Turustamiseks pakendatakse toode „Xygalo Siteias” toiduainete jaoks ettenähtud anumatesse mahuga kuni 5 kg. Suhteliselt suured 5 kilogrammised anumad on toitlustussektori jaoks, kus tarbitakse korraga suuri koguseid ja toote omadused ei jõua halveneda.

Toodet turustatakse kogustes, mida lõplik ostja on võimeline pärast pakendi avamist mõistliku aja jooksul tarbima, et ükski toote erilistest organoleptilistest omadustest ei läheks kaduma. Kuna „Xygalo Siteias” on pehme määritav juust, ei ole tal sellist kaitsvat koorikut nagu kõvadel juustudel.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Toote pakendil olev märgistus peab sisaldama selgesti eristatavas ja kergesti loetavas kirjas järgmist teavet:

| — | toote nimi „ΞΥΓΑΛΟ ΣΗΤΕΙΑΣ” või „ΞΙΓΑΛΟ ΣΗΤΕΙΑΣ” (ja/või ladina tähtedega „XYGALO SITEIAS” või „XIGALO SITEIAS”), millele järgneb märge „Kaitstud päritolunimetus” või sama märge teises(teistes) keeles(keeltes) ladina või muude tähtedega; |
| --- | --- |

—

toote nimi „ΞΥΓΑΛΟ ΣΗΤΕΙΑΣ” või „ΞΙΓΑΛΟ ΣΗΤΕΙΑΣ” (ja/või ladina tähtedega „XYGALO SITEIAS” või „XIGALO SITEIAS”), millele järgneb märge „Kaitstud päritolunimetus” või sama märge teises(teistes) keeles(keeltes) ladina või muude tähtedega;

| — | tootja ja pakendaja nimi ja aadress. |
| --- | --- |

—

tootja ja pakendaja nimi ja aadress.

Kui tootmisprotsessis on kasutatud toor- ehk pastoriseerimata piima, peab pakendil olema ka asjaomastes riiklikes või ühenduse õigusaktides sätestatud erimärgistus.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Piirkond, kus toodet „Xygalo Siteias” toodetakse, hõlmab endise (enne 1997. aastat) Lassithi prefektuuri Siteia piirkonda Kreetal, mis praegu (alates 2008. aastast) hõlmab Siteia, Makry Yialose, Itanose ja Lefki omavalitsusüksusi ja nende allüksusi. Põhimõtteliselt hõlmab see Kreeta kogu idapoolse osa ehk poolsaare, mida eraldavad ülejäänud saarest Thrypti ja Orno mäed läänes ning mida põhjas, lõunas ja idas ümbritseb meri.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Geoloogiline reljeef – Kliima

Siteia piirkond võtab enda alla 786 km2 suuruse maa-ala. Maastik koosneb peamiselt väikeste platoodega keskmäestikust (kõrgus 300–1 000 m), kus madalikke (alla 300 m) on vähem kui 20 % ja kus esineb üksikuid kõrgustikke (1 000–1 500 m). Reljeefis ei esine järske muutusi, mida võib näha Kreeta lääne- ja keskosas, ja tänu sellele on enamikel aladel võimalik karjatada lambaid ja kitsi (peamiselt keskmäestiku piirkondades, madalikel vähem).

Siteia piirkonnas sajab rohkem vihma, puhuvad tugevamad tuuled ja on kõrgemad temperatuurid kui mujal Kreetal samadel kõrgustel.

Aasta keskmine sademete hulk ei ületa piirkonna üheski osas 1 100 mm; keskmäestikualadel ja poolsaare keskel on see 500–800 mm, kirdes ja lõunas 300–500 mm ja kaguosas alla 300 mm.

Aasta keskmine temperatuur põhjarannikul on 18,67 °C ja lõunas on see vähemalt 1 °C kõrgem, kusjuures aasta suurim temperatuuride vahe on 17 °C. Keskmäestiku karjakasvatuspiirkondades on umbes 600 m kõrgusel aasta keskmine temperatuur 16,50 °C ja aasta suurim temperatuuride vahe ligikaudu 20 °C. Kreeta lääneosas on samal kõrgusel aasta keskmised temperatuurid 1–1,5 °C madalamad.

Valitsevad tuuled puhuval loodest ning on tugevemad juulis ja augustis, laskmata keskpäeval temperatuuridel väga kõrgele tõusta. Lõunatuuled puhuvad talvel ja kevadel, muutes kliima pehmemaks ja soojemaks.

Päikesepaisteliste tundide arv on iseäranis suur, jäädes vahemikku 2 700 tunnist aastas põhjas rohkem kui 3 000 tunnini lõunas (suurim kogu Kreekas).

Taimestik – Karjamaa

Omapärase reljeefi ja kliima tõttu on ka taimestik eriline. Oliive (Olea europaea) kasvatatakse ekstensiivselt kuni 600 m ja viinapuid (Vitis vinifera) kuni 1 000 m kõrgusel. Sitea piirkonnast on tänaseks leitud rohkem kui 700 taimeliiki, kusjuures kogu Kreetalt, mis on pindalalt kümme korda suurem, on leitud ligikaudu 1 800 liiki.

Puhmastik on peamine taimestiku tüüp mitteharitavatel maadel, kus suured alad on kaetud põõsastaimedega, nagu okaskroon (Sarcopoterium spinosum), leetpõõsas (Genista acanthoclada), liivatee (Thymus capitatus), salvei (Salvia fruticosa & Salvia pomifera) ja kreeta eebenipuu (endeemne Ebenus cretica).

Endeemsete taimede kontsentratsioon on kõige suurem aladel, kus karjatatakse peamiselt vabapidamisel lambaid ja kitsi, kes toituvad mitmesugustest lopsakatest endeemsetest ja lõhnataimedest ning põõsas- ja rohttaimedest.

Kaljustel mäenõlvadel, kuhu pääsevad peamiselt kitsed ja mõned lambad, kasvavad valdavalt kõrged põõsastaimed (maquis), nagu mastiksipistaatsia (Pistacia lentiscus), värvitamm („prinos” – Quercus coccifera), oliivipuu („argoulida” – Olea europaea sylvestris), harilik jaanikaunapuu (Ceratonia siliqua) ja Calicotome villosa.

Lamba- ja kitsetõud – Kasvatusmeetod – Toodetud piim

Piirkonnas kasvatakse kohalikku siteia tõugu lambaid, mis kuuluvad Egeuse saartel kasvatatavate väikeste mägilammaste alamhõimkonda. Siteia lambad, keda ei kasvatata ainult piima, vaid ka liha ja villa pärast, on kohastunud eluga piirkondades, nagu Siteia, kus taimestik on piiratud ja sademeid vähe.

Siteia piikonnas kasvatataksegi valdavalt siteia tõugu lambaid (aastatel 1995–2000 oli seal 28 000–30 000 looma). Viimase 30 aasta jooksul on kasvatatud väiksemal hulgal ka psiloriti ja sfakia tõuge, mis on samuti kohastunud keskmäestiku tingimustega. Nimetatud tõuge on ristatud ka siteia lammastega, et suurendada viimaste piimaandi. Siteia lambad on kasvukeskkonnaga täielikult kohastunud; seda näitab nende vastupidavus piroplasmoosile (aastas nakatub üks loom tuhandest, kusjuures nakatunutest sureb vaid 25 %). Viimased uuringud näitavad, et siteia lambad annavad suhteliselt vähe piima looma kohta, s.o 106–115 kg ute kohta aastas poolintensiivse talupidamise puhul ja 72–80 kg ekstensiivsetes Siteia talupidamistes, samas kui keskmine piimajõudlus kogu Kreetal on vastavalt 110–150 kg ja 78–98 kg ute kohta aastas.

Sitea piirkonnas kasvatatakse Kreekale omaseid kitsi (18 000–20 000 looma), mis on suurepäraselt kohastunud eluga raskesti ligipääsetavatel aladel, kus kasvavad vaid üksikud liigid põõsataolisi taimi.

Siteia lambaid ja kitsi kasvatatakse traditsioonilisel viisil ekstensiivse või poolintensiivse karjakasvatusega tegelevates taludes (madalikel vähem, kuid keskmäestikualadel kõrgustel 300–1 000 m rohkem) igal aastal korduva kasvatustsükli alusel (vt ka punkt 3.4) ning karjatatakse heinamaadel, kus kasvab palju piirkonnale omaseid lõhnataimi, mis annavad piimale iseäranis hea maitse. Lambad ja kitsed paljunevad karja sisese loomuliku paaritumise teel, mis tähendab seda, et kohalike tõugude tunnused säilivad.

Ekstensiivse karjakasvatuse puhul karjatatakse lambaid ja kitsi ulatuslikel avatud karjamaadel, kus nad toituvad piirkonna (isekülvi teel kasvanud või külvatud) taimedest. Paljud karjad liiguvad aastaajast olenevalt ühelt karjamaalt teisele ning talvekuudeks (novembrist aprillini) tuuakse nad madalamatele kõrgustele. Loomade kaitsmiseks ja jälgimiseks kasutatakse traditsioonilisi, tavaliselt kivimüüridega piiratud aedikuid, millel ei ole katust. Poolintensiivse karjakasvatuse puhul kasutatakse katusega alasid, kus lambad ja kitsed leiavad külmadel talvekuudel vajadusel varju ja kus neid toidetakse ja lüpstakse; enamuse aja aastast karjatatakse loomi Siteia piirkonna pehme kliima tõttu siiski avatud karjamaadel. Viimase 20 aasta jooksul on paljud talunikud ehitanud lautu ja soetanud lüpsimasinaid, liikudes ekstensiivse ja intensiivse karjakasvatuse positiivseid külgi ühendades poolintensiivse karjakasvatuse suunas.

Siteia piirkonna karjakasvatuse ja juustuvalmistamise traditsioonid

Ajaloolisest seisukohast on Siteia piirkonda alates Minose tsivilisatsioonist seostatud ja seostatakse ka tänapäeval kohalike elanike karjakasvatuse ja juustutegemise traditsiooniga. Eespool öeldu kinnituseks esitatakse järgmised tõendid:

| — | Minose tsivilisatsiooni aegse maja väljakaevamistel Siteias Palaiokastros (praegu Itanose omavalitsusüksuse pealinn) leiti keraamiline juustuvalmistamise nõu; |
| --- | --- |

—

Minose tsivilisatsiooni aegse maja väljakaevamistel Siteias Palaiokastros (praegu Itanose omavalitsusüksuse pealinn) leiti keraamiline juustuvalmistamise nõu;

| — | klassikalisel ja hellenismi ajajärgul piirkonna kõige mõjuvõimsamaks linnaks olnud Prassosest leiti utte kujutavad mündid, mis näitab nende loomade tähtsust piirkonna majandusele; |
| --- | --- |

—

klassikalisel ja hellenismi ajajärgul piirkonna kõige mõjuvõimsamaks linnaks olnud Prassosest leiti utte kujutavad mündid, mis näitab nende loomade tähtsust piirkonna majandusele;

| — | vähemalt aastateks 1347–1450 (kaasa arvatud) sõlmitud kirjalikud lepingud, mis käsitlesid juustude laadimist Siteia sadamas Veneetsiasse, Egiptusesse (Aleksandriasse), Küprosele ja mujale suunduvatele laevadele; |
| --- | --- |

—

vähemalt aastateks 1347–1450 (kaasa arvatud) sõlmitud kirjalikud lepingud, mis käsitlesid juustude laadimist Siteia sadamas Veneetsiasse, Egiptusesse (Aleksandriasse), Küprosele ja mujale suunduvatele laevadele;

| — | viide Siteiale kui ühele Kreeta seitsmest piirkonnast, kus 13. ja 14. sajandil õitses lamba- ja kitsekasvatus; |
| --- | --- |

—

viide Siteiale kui ühele Kreeta seitsmest piirkonnast, kus 13. ja 14. sajandil õitses lamba- ja kitsekasvatus;

| — | viide „heale juustule”, mis oli 19. sajandil Siteia piirkonna peamine toode; |
| --- | --- |

—

viide „heale juustule”, mis oli 19. sajandil Siteia piirkonna peamine toode;

| — | Siteia piirkond oli 19. ja 20. sajandil pidevalt Kreeta kaheksa karjakasvatuspiirkonna hulgas ning tootis aastatel 1847 ja 1929 absoluutnäitajate poolest kõige rohkem juustu ja villa; |
| --- | --- |

—

Siteia piirkond oli 19. ja 20. sajandil pidevalt Kreeta kaheksa karjakasvatuspiirkonna hulgas ning tootis aastatel 1847 ja 1929 absoluutnäitajate poolest kõige rohkem juustu ja villa;

| — | Lassithi prefektuuri (mille suurim piirkond on Sitea) statistilised andmed viitavad kõva ja pehme juustu ning villa tootmisele aastatel 1937–1938; |
| --- | --- |

—

Lassithi prefektuuri (mille suurim piirkond on Sitea) statistilised andmed viitavad kõva ja pehme juustu ning villa tootmisele aastatel 1937–1938;

| — | Siteia perenaised valmistasid peamiselt kuumadel suvekuudel kodudes ning karjakasvatajad kivionnides, mida kutsutakse mitatadeks, väherasvasest lamba- ja kitsepiimast Xygalo-nimelist juustu. Selleks kasutati spetsiaalseid keraamilisi anumaid, väikeseid savikanne (kouroupia), mille alumises osas oli ava, mille kaudu sai vadaku eemaldada ilma juustumassi supernatanti lõhkumata;






  — | Xygalo-nimelist juustu on kirjalikult mainitud 1957. aastal kui Siteia toodet, mida valmistatakse vähemalt ühes keskmäestiku karjakasvatusega tegelevas asulas (Mysirgio on endine Mitato kommuun; mitato tähendab kreeta murdes juustukoda); |
| --- | --- | --- |

—

Siteia perenaised valmistasid peamiselt kuumadel suvekuudel kodudes ning karjakasvatajad kivionnides, mida kutsutakse mitatadeks, väherasvasest lamba- ja kitsepiimast Xygalo-nimelist juustu. Selleks kasutati spetsiaalseid keraamilisi anumaid, väikeseid savikanne (kouroupia), mille alumises osas oli ava, mille kaudu sai vadaku eemaldada ilma juustumassi supernatanti lõhkumata;

—

Xygalo-nimelist juustu on kirjalikult mainitud 1957. aastal kui Siteia toodet, mida valmistatakse vähemalt ühes keskmäestiku karjakasvatusega tegelevas asulas (Mysirgio on endine Mitato kommuun; mitato tähendab kreeta murdes juustukoda);

| — | Siteia piirkonna esimene kaasaegne piimatöötlemisettevõte loodi 1970ndatel; |
| --- | --- |

—

Siteia piirkonna esimene kaasaegne piimatöötlemisettevõte loodi 1970ndatel;

| — | praegu tegutseb Siteia piirkonnas kaks piima- ja piimatoodete tootmise tunnustatud ettevõtte koodnumbriga ettevõtet, kus toodetakse piima- ja juustutooteid, tuginedes pikaajalistele traditsioonidele ja järgides piirkonna karjakasvatajate ja juustuvalmistajate erilisi piima töötlemise meetodeid. |
| --- | --- |

—

praegu tegutseb Siteia piirkonnas kaks piima- ja piimatoodete tootmise tunnustatud ettevõtte koodnumbriga ettevõtet, kus toodetakse piima- ja juustutooteid, tuginedes pikaajalistele traditsioonidele ja järgides piirkonna karjakasvatajate ja juustuvalmistajate erilisi piima töötlemise meetodeid.

5.2.   Toote eripära:

„Xygalo Siteias” on eriline toode, mida valmistatakse Siteia geograafilises piirkonnas karjakasvatuse ja juustuvalmistamise pikaajalisi traditsioone järgides spetsiaalse tehnoloogia abil piimast, mille erilised omadused on seotud kohalike kitse- ka lambatõugude, nende traditsioonilise kasvatusmeetodi ning kliima ja taimestikuga.

Kreeka tuntud degusteerijad on kirjeldanud „Xygalo Siteiast” järgmiselt: „meeldiv tainase tekstuuriga juust, mida toodetakse ainult Siteias; juustul on täidlane, veidi hapukas ja värske maitse”. Toode leidis tee Ida-Kreeta supermarketitesse ja restoranidesse 1990ndate alguses ning 1999. aastast alates kirjeldatakse seda Ateena ja Thessaloniki nii traditsioonilistes kui ka gourmet-restoranides kui erirooga.

CONCRED (Conserving Cretan Diet – algatus Kreeta toidu säilitamiseks, mida toetavad Kreeta piirkondlikud omavalitsused), mis sertifitseerib Kreeta toite pakkuvaid restorane, soovitab oma veebilehel „Xygalo Steiako” nime all tuntud juustu, kui suurepärast eelrooga.

Eristumine muudest määrdejuustudest

Xygalo juustu tihedus (niiskusesisaldus 75 %) on sama mis Eripuselt pärit Galotyri juustul ning Domokosest pärit Lääne-Kreeka ja Katiki juustudel, kuid ta on vähem soolane. Küklaadidelt pärit Kopanisti juust ja Anevato juust on tihedamad (maksimaalne niiskusesisaldus vastavalt 56 % ja 60 %) ja soolasemad. Hania Pihtogalo juust jääb tiheduselt eespool mainitute vahele (maksimaalne niiskusesisaldus 65 %).

Xygalo juustu valmistamisel lisatakse sool piimale ja see lahustub enne hapnemist, mille tulemusel saadakse pehmema ja vähem soolase maitsega nõrutatud toode. Muude toodete (Kopanisti, Anevato, Pihtogalo, Katiki) puhul lisatakse sool nõrutatud juustumassile pärast vadaku eraldamist. Sool lisatakse piimale veel ainult Galotyri juustu valmistamisel, kuid seda tehakse 24 tundi pärast hapnemisprotsessi algust.

Xygalo juustu selgelt muudest sarnastest toodetest eristav omadus on selle väiksem rasvasisaldus, mis (kuivaines) on 33–46 % massist.

Hanias valmistatava Pihtogalo juustu minimaalne rasvasisaldus on palju suurem (50 % massist) ja muude juustude puhul on see näitaja 40 %, 43 % või isegi 45 %. Xygalo juustu rasvasisaldus on madal, sest tooraines on kitsepiima osakaal suur ja/või eemaldatakse/kooritakse rasv valmistamise käigus piimalt või juustumassist. Muude sarnaste juustude valmistamismeetodid ei näe ette sellist koorimise etappi ja need läbivad selle asemel homogeniseerimisetapid.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Toote „Xygalo Siteias” kvaliteedi ja omaduste seisukohalt on olulise tähtsusega neli punkti, mis seovad toote geograafilise piirkonnaga (keskkonna ja inimestega), kuid samal ajal eristavad seda muudest sarnastest toodetest:

| — | kvaliteetse piima kasutamine, mida saadakse eranditult kohalikelt lamba- ja kitsetõugudelt (siteia lambad ja vähemal määral psiloriti ja sfakia lambad või nende ristandid ning Kreekale omased kitsetõud), keda kasvatatakse traditsiooniliste kasvatusmeetoditega (ekstensiivsed või poolintensiivsed) kindlas piirkonnas ning kes on kohastunud konkreetse kliimaga (vähe sademeid, päikesepaisteliste tundide suur arv, suhteliselt kõrge keskmine temperatuur ilma oluliste ööpäevaste kõikumisteta, tugevad tuuled jne); |
| --- | --- |

—

kvaliteetse piima kasutamine, mida saadakse eranditult kohalikelt lamba- ja kitsetõugudelt (siteia lambad ja vähemal määral psiloriti ja sfakia lambad või nende ristandid ning Kreekale omased kitsetõud), keda kasvatatakse traditsiooniliste kasvatusmeetoditega (ekstensiivsed või poolintensiivsed) kindlas piirkonnas ning kes on kohastunud konkreetse kliimaga (vähe sademeid, päikesepaisteliste tundide suur arv, suhteliselt kõrge keskmine temperatuur ilma oluliste ööpäevaste kõikumisteta, tugevad tuuled jne);

| — | endeemsete ja lõhnataimede populatsioon kõnealuse piirkonna looduslikel karjamaadel, kus talunikud karjatavad aastaringselt lambaid ja kitsi, kasutades kogemustele tuginedes optimaalselt maastiku geoloogiat, kliima eripärasid ja piirkonnale omast taimestikku, mis mõjutab loomade piimaandi ning annab „Xygalo Siteias” juustule erilised omadused ja meeldivad organoleptilised omadused; |
| --- | --- |

—

endeemsete ja lõhnataimede populatsioon kõnealuse piirkonna looduslikel karjamaadel, kus talunikud karjatavad aastaringselt lambaid ja kitsi, kasutades kogemustele tuginedes optimaalselt maastiku geoloogiat, kliima eripärasid ja piirkonnale omast taimestikku, mis mõjutab loomade piimaandi ning annab „Xygalo Siteias” juustule erilised omadused ja meeldivad organoleptilised omadused;

| — | „Xygalo Siteias” juustu valmistamisel kasutatakse erilist tehnoloogiat, mille peamised eripärad on järgmised:






  — | rasvasisaldust reguleeritakse kas piima koorimisega tootmisprotsessi alguses või juustumassi koorimisega pärast esimest hapnemisetappi, nii et toote rasvasisaldus oleks võimalikult väike; |
| --- | --- | --- |

—

„Xygalo Siteias” juustu valmistamisel kasutatakse erilist tehnoloogiat, mille peamised eripärad on järgmised:

—

rasvasisaldust reguleeritakse kas piima koorimisega tootmisprotsessi alguses või juustumassi koorimisega pärast esimest hapnemisetappi, nii et toote rasvasisaldus oleks võimalikult väike;

| — | soola lisatakse piimale enne hapendamist, mistõttu ei ole juust soolase maitsega; |
| --- | --- |

—

soola lisatakse piimale enne hapendamist, mistõttu ei ole juust soolase maitsega;

| — | selleks, et loomulikuks käärimiseks vajalik mikrofloora saaks areneda, ei segata juustumassi loomulikus keskkonnas toimuva hapnemis-/küpsemisprotsessi ajal; |
| --- | --- |

—

selleks, et loomulikuks käärimiseks vajalik mikrofloora saaks areneda, ei segata juustumassi loomulikus keskkonnas toimuva hapnemis-/küpsemisprotsessi ajal;

| — | kui „Xygalo Siteias” juust on küpsenud, eraldatakse vadak aega ja juustu kvaliteeti silmas pidades nii, et juust mureneks võimalikult vähe; |
| --- | --- |

—

kui „Xygalo Siteias” juust on küpsenud, eraldatakse vadak aega ja juustu kvaliteeti silmas pidades nii, et juust mureneks võimalikult vähe;

| — | on säilinud piima hapendamise tulemusel saadud toote vanaaegne nimetus „Οξύγαλα” (Oxygala ehk happeline piim), mis on kohalikus Siteia murdes saanud veidi teistsuguse kuju ehk „Ξύγαλο” (Xygalo), mille tootmismeetod on iseäranis lähedane sellele, mida kasutati Hellenismi ja Rooma ajajärgul. Sarnastel toodetel on praegu teistsugused nimetused, samal ajal kui teistel piimatoodetel on Kreeta geograafilises piirkonnas ja Kreekas tervikuna palju lühem ajalugu. |
| --- | --- |

—

on säilinud piima hapendamise tulemusel saadud toote vanaaegne nimetus „Οξύγαλα” (Oxygala ehk happeline piim), mis on kohalikus Siteia murdes saanud veidi teistsuguse kuju ehk „Ξύγαλο” (Xygalo), mille tootmismeetod on iseäranis lähedane sellele, mida kasutati Hellenismi ja Rooma ajajärgul. Sarnastel toodetel on praegu teistsugused nimetused, samal ajal kui teistel piimatoodetel on Kreeta geograafilises piirkonnas ja Kreekas tervikuna palju lühem ajalugu.

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.minagric.gr/greek/data/Προδιαγραφές%20προϊόντος%20ΞΥΓΑΛΟ%20ΣΗΤΕΙΑΣ.doc

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---