# Europeiska unionens C 325/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.325.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 325 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången2 december 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.325.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 325

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången2 december 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2010/C 325/01 | Slutsatser av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om handlingsplanen för kultur 2011–2014 | 1 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 325/02 | Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 1,00 % den 1 december 2010 – Eurons växelkurs | 10 |
| 2010/C 325/03 | Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 27 medlemsstaterna från och med den 1 december 2010 (Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1)) | 11 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2010/C 325/04 | Uppmaning enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om inrättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol att inkomma med synpunkter på statligt stöd gällande försäljning av vissa byggnader på kasernområdet Haslemoen leir | 12 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2010/C 325/01

Slutsatser av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om handlingsplanen för kultur 2011–2014

1

Europeiska kommissionen

2010/C 325/02

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner: 1,00 % den 1 december 2010 – Eurons växelkurs

10

2010/C 325/03

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 27 medlemsstaterna från och med den 1 december 2010 (Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

11

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2010/C 325/04

Uppmaning enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om inrättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol att inkomma med synpunkter på statligt stöd gällande försäljning av vissa byggnader på kasernområdet Haslemoen leir

12

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | EFTA-domstolen |
| 2010/C 325/05 | Begäran om ett rådgivande yttrande enligt beslut av Héraðsdómur Reykjavíkur i målet Þór Kolbeinsson mot isländska staten av den 26 mars 2010 (Mål E-2/10) | 21 |
| 2010/C 325/06 | Begäran om rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Fürstliches Obergericht av den 19 maj 2010 i målet Dr. Joachim Kottke mot Präsidial Anstalt och Sweetlye Stiftung (Mål E-5/10) | 22 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 325/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 23 |
| 2010/C 325/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 24 |
| 2010/C 325/09 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 25 |

V   Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

EFTA-domstolen

2010/C 325/05

Begäran om ett rådgivande yttrande enligt beslut av Héraðsdómur Reykjavíkur i målet Þór Kolbeinsson mot isländska staten av den 26 mars 2010 (Mål E-2/10)

21

2010/C 325/06

Begäran om rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Fürstliches Obergericht av den 19 maj 2010 i målet Dr. Joachim Kottke mot Präsidial Anstalt och Sweetlye Stiftung (Mål E-5/10)

22

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 325/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

23

2010/C 325/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

24

2010/C 325/09

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

25

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 2.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 325/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 325/1

---

Slutsatser av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om handlingsplanen för kultur 2011–2014

2010/C 325/01

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET

| 1. | som erinrar om de mål på kulturområdet som fastställs för Europeiska unionen i artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

1.

som erinrar om de mål på kulturområdet som fastställs för Europeiska unionen i artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| 2. | som erinrar om rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (1) och om dess strategiska mål, nämligen främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog, främjande av kultur som en drivkraft för kreativitet inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt, sysselsättning, innovation och konkurrenskraft samt främjande av kultur som ett väsentligt inslag i unionens internationella förbindelser, |
| --- | --- |

2.

som erinrar om rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (1) och om dess strategiska mål, nämligen främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog, främjande av kultur som en drivkraft för kreativitet inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt, sysselsättning, innovation och konkurrenskraft samt främjande av kultur som ett väsentligt inslag i unionens internationella förbindelser,

| 3. | som beaktar kommissionens rapport av den 19 juli 2010 (2) om genomförandet av den europeiska kulturagendan och det därtill hörande arbetsdokumentet (3), |
| --- | --- |

3.

som beaktar kommissionens rapport av den 19 juli 2010 (2) om genomförandet av den europeiska kulturagendan och det därtill hörande arbetsdokumentet (3),

| 4. | som är övertygade om att kultur kan bidra till förverkligandet av Europa 2020-strategin, en strategi för sysselsättning och för smart och hållbar tillväxt för alla (4), |
| --- | --- |

4.

som är övertygade om att kultur kan bidra till förverkligandet av Europa 2020-strategin, en strategi för sysselsättning och för smart och hållbar tillväxt för alla (4),

| 5. | som anser att rådets handlingsplan för kultur 2008–2010, särskilt genom dess användning av den öppna samordningsmetoden, har utgjort ett nytt viktigt steg i utvecklingen av medlemsstaternas kultursamarbete, gjort de europeiska åtgärderna på detta område mer samstämmiga och synliga och samtidigt framhållit kulturens övergripande roll, |
| --- | --- |

5.

som anser att rådets handlingsplan för kultur 2008–2010, särskilt genom dess användning av den öppna samordningsmetoden, har utgjort ett nytt viktigt steg i utvecklingen av medlemsstaternas kultursamarbete, gjort de europeiska åtgärderna på detta område mer samstämmiga och synliga och samtidigt framhållit kulturens övergripande roll,

| 6. | som noterar resultatet av det arbete som utförts inom ramen för rådets handlingsplan för kultur 2008–2010, särskilt identifiering av och utbyte av bästa praxis mellan de arbetsgrupper som medlemsstaterna inrättat samt av rekommendationerna från dessa grupper, |
| --- | --- |

6.

som noterar resultatet av det arbete som utförts inom ramen för rådets handlingsplan för kultur 2008–2010, särskilt identifiering av och utbyte av bästa praxis mellan de arbetsgrupper som medlemsstaterna inrättat samt av rekommendationerna från dessa grupper,

| 7. | som är eniga om att handlingsplanen i bilaga I bör bygga på detta arbete och de därav följande rekommendationerna och omfatta en fyraårsperiod med en granskning efter halva tiden, |
| --- | --- |

7.

som är eniga om att handlingsplanen i bilaga I bör bygga på detta arbete och de därav följande rekommendationerna och omfatta en fyraårsperiod med en granskning efter halva tiden,

ENAS OM ATT

| — | anta, med respekt för subsidiaritetsprincipen, handlingsplanen 2011–2014 enligt bilaga I samt de principer som rör inrättandet av och arbetet i de arbetsgrupper som medlemsstaterna inrättat enligt bilaga II, |
| --- | --- |

—

anta, med respekt för subsidiaritetsprincipen, handlingsplanen 2011–2014 enligt bilaga I samt de principer som rör inrättandet av och arbetet i de arbetsgrupper som medlemsstaterna inrättat enligt bilaga II,

| — | inrätta arbetsgrupper som består av experter med uppdrag från medlemsstaterna på grundval av de principer och mandat som fastställs i bilagorna I och II och att följa upp deras arbete, |
| --- | --- |

—

inrätta arbetsgrupper som består av experter med uppdrag från medlemsstaterna på grundval av de principer och mandat som fastställs i bilagorna I och II och att följa upp deras arbete,

| — | genomföra prioriteringarna i arbetsplanen i enlighet med bilaga I.
  —   Prioritering A: Kulturell mångfald, interkulturell dialog och åtkomlig kultur för alla
  —   Prioritering B: Kulturindustrin och den kreativa industrin
  —   Prioritering C: Färdigheter och rörlighet
  —   Prioritering D: Kulturarvet, inklusive rörlighet när det gäller samlingar
  —   Prioritering E: Kultur i de yttre förbindelserna
  —   Prioritering F: Kulturstatistik |
| --- | --- |

—

genomföra prioriteringarna i arbetsplanen i enlighet med bilaga I.

—   Prioritering A: Kulturell mångfald, interkulturell dialog och åtkomlig kultur för alla

—   Prioritering B: Kulturindustrin och den kreativa industrin

—   Prioritering C: Färdigheter och rörlighet

—   Prioritering D: Kulturarvet, inklusive rörlighet när det gäller samlingar

—   Prioritering E: Kultur i de yttre förbindelserna

—   Prioritering F: Kulturstatistik

Dessa prioriteringar kommer att göras i avsikt att uppnå konkreta och användbara resultat, särskilt för arbetsgruppernas del.

UPPMANAR KOMMISSIONEN OCH MEDLEMSSTATERNA ATT

| — | regelbundet höra och informera intressenterna om framstegen, om uppnådda resultat samt om arbetsgruppens rekommendationer har genomförts, i syfte att se till att åtgärderna är relevanta och synliga, |
| --- | --- |

—

regelbundet höra och informera intressenterna om framstegen, om uppnådda resultat samt om arbetsgruppens rekommendationer har genomförts, i syfte att se till att åtgärderna är relevanta och synliga,

| — | göra en utvärdering efter halva tiden av handlingsplanens genomförande i syfte att eventuellt anpassa eller omorientera den mot bakgrund av uppnådda resultat och den politiska utvecklingen på EU-nivå, |
| --- | --- |

—

göra en utvärdering efter halva tiden av handlingsplanens genomförande i syfte att eventuellt anpassa eller omorientera den mot bakgrund av uppnådda resultat och den politiska utvecklingen på EU-nivå,

UPPMANAR KOMMISSIONEN OCH ORDFÖRANDESKAPEN I RÅDET ATT

| — | för medlemsstaterna lägga fram initiativ som hänför sig till andra av kommissionens och/eller rådets åtgärdsområden och som inverkar på kulturen, |
| --- | --- |

—

för medlemsstaterna lägga fram initiativ som hänför sig till andra av kommissionens och/eller rådets åtgärdsområden och som inverkar på kulturen,

UPPMANAR ORDFÖRANDESKAPEN I RÅDET ATT

| — | inom ramen för ordförandeskapstrojkan beakta handlingsplanens prioriteringar vid utformandet av sitt program, rapportera om dess genomförande och bygga vidare på de resultat som uppnåtts inom ramen för handlingsplanen, |
| --- | --- |

—

inom ramen för ordförandeskapstrojkan beakta handlingsplanens prioriteringar vid utformandet av sitt program, rapportera om dess genomförande och bygga vidare på de resultat som uppnåtts inom ramen för handlingsplanen,

| — | särskilt utvärdera hur relevant det är att organisera






  — | ett möte för högre tjänstemän vid kulturministerierna i syfte att diskutera de resultat som uppnåtts med handlingsplanen och om de kan förbättras, |
| --- | --- | --- |

—

särskilt utvärdera hur relevant det är att organisera

—

ett möte för högre tjänstemän vid kulturministerierna i syfte att diskutera de resultat som uppnåtts med handlingsplanen och om de kan förbättras,

| — | ett gemensamt informellt möte mellan högre tjänstemän från kulturministerierna och högre tjänstemän som ansvarar för kultur vid utrikesministerierna, i syfte att utveckla en strategisk metod för kulturen inom ramen för yttre förbindelser och att förstärka samarbetet på området, |
| --- | --- |

—

ett gemensamt informellt möte mellan högre tjänstemän från kulturministerierna och högre tjänstemän som ansvarar för kultur vid utrikesministerierna, i syfte att utveckla en strategisk metod för kulturen inom ramen för yttre förbindelser och att förstärka samarbetet på området,

| — | överväga om det är möjligt att, i arbetet med att genomföra arbetsplanen, hålla möten där man sammanför höga tjänstemän från kulturministerierna och höga tjänstemän från andra sektorer, |
| --- | --- |

—

överväga om det är möjligt att, i arbetet med att genomföra arbetsplanen, hålla möten där man sammanför höga tjänstemän från kulturministerierna och höga tjänstemän från andra sektorer,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

| — | å ena sidan, regelbundet informera medlemsstaterna om arbetet med de strukturerade plattformarna för det civila samhällets dialog och, å andra sidan, informera dessa plattformar om det arbete som utförs inom ramen för handlingsplanen, |
| --- | --- |

—

å ena sidan, regelbundet informera medlemsstaterna om arbetet med de strukturerade plattformarna för det civila samhällets dialog och, å andra sidan, informera dessa plattformar om det arbete som utförs inom ramen för handlingsplanen,

| — | anordna ett årligt möte med kandidatländer, Efta-medlemmar och andra länder som deltar i kulturprogrammet för att informera dem om det arbete som utförs inom ramen för handlingsplanen och för att möjliggöra en diskussion med medlemsstaterna, arbetsgruppernas ordförande och kommissionen, |
| --- | --- |

—

anordna ett årligt möte med kandidatländer, Efta-medlemmar och andra länder som deltar i kulturprogrammet för att informera dem om det arbete som utförs inom ramen för handlingsplanen och för att möjliggöra en diskussion med medlemsstaterna, arbetsgruppernas ordförande och kommissionen,

| — | före slutet av första halvåret 2014 anta en slutrapport om handlingsplanens genomförande och relevans med stöd av de frivilliga bidragen från medlemsstaterna; denna rapport ska då under andra halvåret 2014 ligga till grund för utarbetandet av en ny arbetsplan, |
| --- | --- |

—

före slutet av första halvåret 2014 anta en slutrapport om handlingsplanens genomförande och relevans med stöd av de frivilliga bidragen från medlemsstaterna; denna rapport ska då under andra halvåret 2014 ligga till grund för utarbetandet av en ny arbetsplan,

VÄLKOMNAR

kommissionens avsikt att stödja medlemsstaternas åtgärder för handlingsplanens genomförande enligt bilaga I.

---

(1)  EUT C 287, 29.11.2007, s. 1.

(2)  KOM(2010) 390 slutlig.

(3)  SEK(2010) 904.

(4)  Slutsatser från Europeiska rådet den 17 juni 2010 (EUCO 13/1/10 REV 1).

---

BILAGA I

Prioritering A:   Kulturell mångfald, interkulturell dialog och åtkomlig kultur för alla

Europeisk kulturagenda – Främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog (strategiskt mål nr 1)

Europa 2020-strategin – tillväxt för alla (prioritering nr 3)

| Aktörer | Ämnesområde | Arbetsinstrument och arbetssätt | Målresultat och vägledande tidsplan |
| --- | --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna: | Ämnesområde nr 1 | De offentliga konst- och kulturinstitutionernas roll i främjandet |

Aktörer

Ämnesområde

Arbetsinstrument och arbetssätt

Målresultat och vägledande tidsplan

Medlemsstaterna:

Ämnesområde nr 1

De offentliga konst- och kulturinstitutionernas roll i främjandet

Arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna (1).

| i) | av bättre tillgång till och mer omfattande delaktighet i kulturen, |
| --- | --- |

i)

av bättre tillgång till och mer omfattande delaktighet i kulturen,

Experterna ska fastställa vilka policy och bästa praxis som ska tillämpas av de offentliga konst- och kulturinstitutionerna för att kunna främja bättre tillgång till och mer omfattande delaktighet i kulturen, inklusive för grupper som är utsatta eller har hamnat i fattigdom och social utestängning (2).

2011–2012

Fastställande av en policy och handbok för god praxis för offentliga konst- och kulturinstitutioner.

| ii) | av kulturell mångfald och interkulturell dialog. |
| --- | --- |

ii)

av kulturell mångfald och interkulturell dialog.

Experterna ska fastställa vilken policy och god praxis som ska tillämpas av de offentliga konst- och kulturinstitutionerna för att skapa utrymmen för möten mellan kulturer och mellan olika samhällsgrupper, särskilt genom att belysa kulturarvets interkulturella dimension och genom främjande av konstnärlig och kulturell utbildning och utveckling av interkulturella kompetenser.

2012–2013

Fastställande av en policy och handbok för god praxis för offentliga konst- och kulturinstitutioner.

Medlemsstaterna:

| Ämnesområde nr 2 | Utveckling av kompetensen ”kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer” (3). |
| --- | --- |

Ämnesområde nr 2

Utveckling av kompetensen ”kulturell medvetenhet och kulturella uttrycksformer” (3).

Arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna (1).

Experterna (4) ska fastställa god praxis, vilken ska tillämpas för att utveckla denna centrala kompetens och integrera den i utbildningspolitiken, utifrån kunskap och attityder som fastställs i Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (5).

2013–2014

Handbok med bästa praxis för kultur- och utbildningsmyndigheter, nationellt och på europeisk nivå.

Kommissionen:

Främjande av städer med en inkluderande kulturpolitik.

Kommissionen ska fastställa bästa praxis och instrument som syftar till att främja städer med en inkluderande kulturpolitik, utifrån resultaten av projekt som samfinansierats av EU om politik för mångfald i städerna (6).

Från och med 2011.

Fastställande av bästa praxis.

Kommissionen:

Främjande av mångspråkighet.

Studie av möjligheterna att använda textremsor för att uppmuntra inlärande av utländska språk: Studien är avsedd att utvärdera olika sätt att använda textremsor och i vilken mån detta uppmuntrar och underlättar inlärandet och behärskandet av utländska språk, och därigenom leder till en mer språkvänlig miljö, samtidigt som man framhäver den kulturella dimensionen.

Slutrapport väntas under andra kvartalet 2011.

Prioritering B:   Kulturindustrin och den kreativa industrin

Europeisk kulturagenda – Främjande av kultur som en drivkraft för kreativitet (strategiskt mål nr 2)

Europa 2020-strategin – smart och hållbar tillväxt (prioriteringarna nr 1 och 2)

| Aktörer | Ämnesområde | Arbetsinstrument och arbetssätt | Målresultat och vägledande tidsplan |
| --- | --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna: | Ämnesområde nr 1 | Strategiskt utnyttjande av unionens stödprogram, inklusive strukturfonderna, för att stimulera kulturens potential när det gäller lokal och regional utveckling och positiva spridningseffekter från kulturindustrin och den kreativa industrin på ekonomin i vid bemärkelse. |

Aktörer

Ämnesområde

Arbetsinstrument och arbetssätt

Målresultat och vägledande tidsplan

Medlemsstaterna:

Ämnesområde nr 1

Strategiskt utnyttjande av unionens stödprogram, inklusive strukturfonderna, för att stimulera kulturens potential när det gäller lokal och regional utveckling och positiva spridningseffekter från kulturindustrin och den kreativa industrin på ekonomin i vid bemärkelse.

Arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna (7).

Experter ska fastställa, jämföra och göra modeller med bästa praxis för förvaltande myndigheter, aktörer inom kultursektorn och, i synnerhet, kulturindustrin och den kreativa industrin, på grundval av rådets slutsatser från den 10 maj 2010 (8) och studien av kulturens bidrag till regional och lokal utveckling.

Experterna ska dessutom granska de positiva spridningseffekterna från kulturindustrin och den kreativa industrin på ekonomin i vid bemärkelse, särskilt när det gäller innovation, potentialen för bättre utnyttjande av unionens stödprogram för att främja dessa effekter.

2011.

Policyhandbok.

Reflektion över EU-övergripande initiativ för medvetenhet, som genomförs av Europeiska kommissionen tillsammans med medlemsstaterna för att främja integration av kulturen i regional och lokal utvecklingspolitik och stödja strategier för smart specialisering.

Medlemsstaterna:

| Ämnesområde nr 2 | Strategier till stöd för export från och internationalisering av kulturindustrin och den kreativa industrin |
| --- | --- |

Ämnesområde nr 2

Strategier till stöd för export från och internationalisering av kulturindustrin och den kreativa industrin

Arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna (7).

Experter ska identifiera bästa praxis för stöd till internationalisering och export från kulturindustrin och den kreativa industrin.

2012–2013

Handbok med god praxis.

Medlemsstaterna:

| Ämnesområde nr 3 | God praxis för finansiella lösningar för små och medelstora företag inom kultursektorn och den kreativa sektorn. |
| --- | --- |

Ämnesområde nr 3

God praxis för finansiella lösningar för små och medelstora företag inom kultursektorn och den kreativa sektorn.

Arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna (7).

Experter ska, på grundval av en analys av befintliga finansieringsmekanismer och skatteåtgärder, som gjorts i två av kommissionen beställda studier (9), utarbeta en handbok som är avsedd för både dem som tillhandahåller medel till kulturindustrin och den kreativa industrin och dem som använder medlen. Detta arbete kommer att beakta andra åtgärder som vidtagits på området på europeisk nivå, i enlighet med förklaringen i kommissionens grönbok ”Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn” (10).

2013–2014

Handbok med god praxis med fallstudier.

Kommissionen:

Uppföljning av grönboken ”Att ta tillvara potentialen i den kulturella och den kreativa sektorn”.

Kommissionen ska granska resultaten av det offentliga samrådet och senast i slutet av 2010 publicera en analys av inkomna bidrag för att under första halvåret 2011 kunna lägga fram ett initiativ till främjande av och stöd till kulturindustrin och den kreativa industrin.

Från och med 2011.

Kommissionen:

Inrättande av den europeiska alliansen för kreativa industrier.

Kommissionen ska inrätta den europeiska alliansen för kreativa industrier, grundat på ett tätt samarbete mellan sina organ, inklusive GD Näringsliv.

Från och med 2011.

Kommissionen:

Främjande av turism så som en drivkraft för hållbar social och ekonomisk utveckling.

I samband med kommissionens meddelande om de nya politiska förutsättningarna för turism i Europa (11), ska kommissionen etablera ett nära samarbete mellan sina olika organ, inklusive GD Näringsliv, för att kunna främja utvecklingen av kulturturism och industrier med anknytning till denna samt fastställa bästa praxis för hållbar förvaltning av kulturturism, inklusive materiella och immateriella kulturarv, i en regional utvecklingsstrategi.

Från och med 2011.

Prioritering C:   Färdigheter och rörlighet

Europeisk kulturagenda – Främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog samt främjande av kultur som en drivkraft för kreativitet (strategiska mål nr 1 och 2)

Europa 2020-strategin – smart och hållbar tillväxt för alla (prioriteringarna nr 1, 2 och 3)

| Aktörer | Ämnesområde | Arbetsinstrument och arbetssätt | Målresultat och vägledande tidsplan |
| --- | --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna: | Ämnesområde nr 1 | Program för stöd till rörlighet. |

Aktörer

Ämnesområde

Arbetsinstrument och arbetssätt

Målresultat och vägledande tidsplan

Medlemsstaterna:

Ämnesområde nr 1

Program för stöd till rörlighet.

Arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna (12).

Experterna ska analysera och utvärdera stödprogram och stödplaner för rörlighet, i syfte att fastställa hinder och problem särskilt för småskaliga aktörer och unga konstnärer och yrkesutövare på kulturområdet, utifrån studien ”Mobility matters” från 2008. De ska också fastställa bästa praxis för att kunna undanröja dessa svårigheter.

2011–2012

Analysresultat; fastställande av hinder och bästa praxis.

Medlemsstaterna:

| Ämnesområde nr 2. | Främjande av kreativa partnerskap (13). |
| --- | --- |

Ämnesområde nr 2.

Främjande av kreativa partnerskap (13).

Arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna (12).

Experter ska fastställa och utarbeta modeller för olika former av partnerskap och god praxis, inbegripet deras positiva återverkningar.

2012–2013

Policyhandbok.

Reflektion över ett EU-övergripande initiativ för att uppmuntra kreativa partnerskap som genomförs gemensamt av kommissionen och nationella, regionala och lokala partner i medlemsstaterna.

Medlemsstaterna:

| Ämnesområde nr 3 | Konstnärsbostäder |
| --- | --- |

Ämnesområde nr 3

Konstnärsbostäder

Arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna (12).

Experter ska fastställa framgångsfaktorerna när det gäller att förbereda, uppföra och följa upp konstnärsbostäder, med särskild inriktning på byggkapacitet och målet att minska obalanserna mellan tillgängliga och icke-tillgängliga bostäder. Den goda praxis som fastställs bör bidra till byggkapacitet både inom EU och till utformningen av bostäder i tredjeländer samt underlätta nätverksarbete på EU-nivå.

2013–2014

Handbok med god praxis vid förberedandet, organiserandet och uppföljningen av bostäder, inrättande av stödnät och stödmekanismer.

Kommissionen:

Fastställande och utveckling av kompetenser genom utnyttjande av branschspecifika kulturella råd (14).

Kommissionen ska undersöka, på grundval av ett tätt samarbete mellan dess olika organ, inklusive GD Sysselsättning och sociala frågor, möjligheten att inrätta branschspecifika kulturella råd på EU-nivå. Dessa råd ska ha uppgiften att hjälpa till med utarbetandet av politik för den berörda sektorn genom att bidra med en analys av den sannolika utvecklingen på arbetsmarknaden för sektorn, och genom att möjliggöra bättre täckning av dess behov och kompetenser.

Från och med 2011.

Utbyte av information och bästa praxis.

Kommissionen:

Främjande av mediekunskap.

Studie om mediekunskap. I studien ska kriterier för bedömning av nivån på mediekunskapen i medlemsstaterna bedömas och finjusteras, i enlighet med bestämmelserna i direktivet om audiovisuella medietjänster (15), som föreskriver att kommissionen ska rapportera om nivån på mediekunskapen i medlemsstaterna.

2010–2011

Kommissionen:

Fortsatt utveckling av förslag till informationsstandarder på området rörlighet.

En av kommissionen tillsatt expertgrupp ska utarbeta förslag till informationsstandarder, med utgångspunkt i de rekommendationer som lämnades av arbetsgruppen om den öppna samordningsmetoden (arbetsplan 2008-2010) om rörlighet för kulturarbetare. Kommissionen ska 2011 lägga fram ett förslag till rådets rekommendation om informationstjänster om rörlighet.

2011

Detaljerat förslag till informations- och rådgivningstjänster, innehåll och standarder.

Kommissionen:

Analys av administrativ praxis när det gäller konstnärers rörlighet (inbegripet viseringar, skatter, social trygghet).

Kommissionen ska organisera temaseminarier med deltagande av förvaltningsmyndigheter, avdelningar från kommissionen och slutanvändare och erbjuda tillfälle till utbyte av information och bästa praxis.

2011–2014

Handbok med god praxis riktad till nationella förvaltningsmyndigheter.

Prioritering D   Kulturarvet, inklusive rörlighet när det gäller samlingar

Europeisk kulturagenda – Främjande av kulturell mångfald och interkulturell dialog (strategiskt mål nr 1)

Europa 2020-strategin – hållbar tillväxt för alla (prioriteringarna nr 2 och 3)

| Aktörer | Ämnesområde | Arbetsinstrument och arbetssätt | Målresultat och vägledande tidsplan |
| --- | --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna: | Granskning av former och tillvägagångssätt för att underlätta förfaranden för lån och utlåning. | Arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna (16).
  Experter ska fastställa bästa praxis för alla relevanta frågor angående samlingars rörlighet. | 2011–2012
  En verktygslåda för hur statligt stöd fungerar (inklusive riktlinjer för bästa praxis, modeller och ”användarhandböcker”).
  Handbok med bästa praxis för nationella myndigheter för alla andra relevanta frågor. |
| Medlemsstaterna och kommissionen: | Fortsatt digitalisering av kulturarvet, även filmarvet. | Kommissionens reflektionsgrupp (visemannakommittén) ska före årsslutet 2010 lägga fram rekommendationer för digitalisering, tillgänglighet on-line och bevarande av Europas kulturarv i den digitaliserade tidsåldern. | Rapport före årsskiftet 2010, uppföljning under 2011. |
| Medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande ska fortsätta sitt arbete om finansieringen av Europeana efter 2013. | 2011–2012 |
| Kommissionen ska senast 2012 föreslå en hållbar modell för finansieringen av Europeana, i enlighet med den digitala agendan för Europa (17) och dess nyckelåtgärd nr 15 samt med rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om ”Europeana: nästa steg” (18). | 2012 |
| Medlemmarna i expertgruppen för film (undergrupp av ”filmarvet”) ska utbyta bästa praxis om uppföljningen av rådets slutsatser av den 18 november 2010 om det europeiska filmarvet, inklusive de utmaningar den digitala tidsåldern har i beredskap (19). | Från och med 2011. |
| Medlemsstaterna och kommissionen: | Införande av det europeiska kulturarvsmärket (20). | Kommissionen ska utarbeta ansökningsformulären för deltagare och de riktlinjer som ska syfta till att underlätta urvals- och kontrollförfaranden, i tätt samarbete med den europeiska juryn. | 2011–2012 |
| Inledande urval av webbplatser, inom ramen för övergångsförfarandet. | 2013–2014 |
| Kommissionen: | Förebygga och bekämpa olaglig handel med kulturföremål. | Som uppföljning av resultatet av den pågående studien om förebyggande och kamp mot olaglig handel med kulturföremål (rapport väntas föreligga i mitten av 2011) ska kommissionen etablera ett intensifierat samarbete mellan sina olika organ. Expertgrupp(er) som kommissionen tillsatt (21), i samarbete med medlemsstaterna, kan föreslå en verktygslåda som inbegriper riktlinjer för europeisk god praxis och en uppförandekod i kampen mot olaglig handel och stöld, på grundval av befintliga dokument och koder och med beaktande av unionens relevanta instrument inom detta ämnesområde. | 2012–2013
  Verktygslåda för kampen mot olaglig handel och stöld. |
| Kommissionen: | Analys av systemen för värdering av konstverk. | Jämförande forskning ska bedrivas om systemen för värdering av konstverk, när det gäller statliga garantier, försäkringar och delat ansvar. | Rapport under 2012. |

Aktörer

Ämnesområde

Arbetsinstrument och arbetssätt

Målresultat och vägledande tidsplan

Medlemsstaterna:

Granskning av former och tillvägagångssätt för att underlätta förfaranden för lån och utlåning.

Arbetsgrupp med experter från medlemsstaterna (16).

Experter ska fastställa bästa praxis för alla relevanta frågor angående samlingars rörlighet.

2011–2012

En verktygslåda för hur statligt stöd fungerar (inklusive riktlinjer för bästa praxis, modeller och ”användarhandböcker”).

Handbok med bästa praxis för nationella myndigheter för alla andra relevanta frågor.

Medlemsstaterna och kommissionen:

Fortsatt digitalisering av kulturarvet, även filmarvet.

Kommissionens reflektionsgrupp (visemannakommittén) ska före årsslutet 2010 lägga fram rekommendationer för digitalisering, tillgänglighet on-line och bevarande av Europas kulturarv i den digitaliserade tidsåldern.

Rapport före årsskiftet 2010, uppföljning under 2011.

Medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande ska fortsätta sitt arbete om finansieringen av Europeana efter 2013.

2011–2012

Kommissionen ska senast 2012 föreslå en hållbar modell för finansieringen av Europeana, i enlighet med den digitala agendan för Europa (17) och dess nyckelåtgärd nr 15 samt med rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om ”Europeana: nästa steg” (18).

2012

Medlemmarna i expertgruppen för film (undergrupp av ”filmarvet”) ska utbyta bästa praxis om uppföljningen av rådets slutsatser av den 18 november 2010 om det europeiska filmarvet, inklusive de utmaningar den digitala tidsåldern har i beredskap (19).

Från och med 2011.

Medlemsstaterna och kommissionen:

Införande av det europeiska kulturarvsmärket (20).

Kommissionen ska utarbeta ansökningsformulären för deltagare och de riktlinjer som ska syfta till att underlätta urvals- och kontrollförfaranden, i tätt samarbete med den europeiska juryn.

2011–2012

Inledande urval av webbplatser, inom ramen för övergångsförfarandet.

2013–2014

Kommissionen:

Förebygga och bekämpa olaglig handel med kulturföremål.

Som uppföljning av resultatet av den pågående studien om förebyggande och kamp mot olaglig handel med kulturföremål (rapport väntas föreligga i mitten av 2011) ska kommissionen etablera ett intensifierat samarbete mellan sina olika organ. Expertgrupp(er) som kommissionen tillsatt (21), i samarbete med medlemsstaterna, kan föreslå en verktygslåda som inbegriper riktlinjer för europeisk god praxis och en uppförandekod i kampen mot olaglig handel och stöld, på grundval av befintliga dokument och koder och med beaktande av unionens relevanta instrument inom detta ämnesområde.

2012–2013

Verktygslåda för kampen mot olaglig handel och stöld.

Kommissionen:

Analys av systemen för värdering av konstverk.

Jämförande forskning ska bedrivas om systemen för värdering av konstverk, när det gäller statliga garantier, försäkringar och delat ansvar.

Rapport under 2012.

Prioritering E:   Kultur i de yttre förbindelserna

Europeisk kulturagenda – Främjande av kultur som en synnerligen viktig del av unionens yttre förbindelser (strategiskt mål nr 3)

Europa 2020 – Utnyttja våra utrikespolitiska instrument

| Aktörer | Ämnesområde | Arbetsinstrument och arbetssätt | Målresultat och vägledande tidsplan |
| --- | --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna och kommissionen: | Utveckling av strategiskt tillvägagångssätt och av samarbetet. | Ordförandeskapen i rådet ska uppmanas att utvärdera relevansen av att organisera ett gemensamt informellt möte mellan högre tjänstemän från kulturministerierna och högre tjänstemän som ansvarar för kultur vid utrikesministerierna, i syfte att utveckla en strategisk metod för kulturen inom ramen för de yttre förbindelserna och att förstärka samarbetet på området. De högre tjänstemännen ska själva fastställa sina arbetsuppgifter, vilka frågor som ska diskuteras samt vilka resultat som förväntas. | 2011–2014 |
| Utveckling av verktyg för informationsutbyte. | Som uppföljning till mötet på Mallorca i maj 2010 mellan generaldirektoraten för kultur vid utrikesministerierna, kommer kommissionen att tillhandahålla en webbplats för informationsutbyte, som är baserad på den överenskomna modellen. Medlemsstaterna och kommissionen ska uppdatera sina uppgifter regelbundet, så att detta material kan ligga till grund för praktiskt samarbete och diskussion. | Införande 2011 av informationsverktyget. |
| Medlemsstaterna och kommissionen: | Främja ratifikation och genomförande av 2005 års Unescokonvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. | Fortsätta att främja ratifikation av konventionen och av konventionens mål i förbindelserna med tredjeländer.
  Fortsätta genomförandet av konventionen och införlivande av dess mål i alla berörda europeiska och nationella politikområden. | Pågående |
| Kommissionen: | Främjande av kulturella relationer med tredje länder. | Sammankalla expertgrupper när så är nödvändigt, för att bidra till arbetet med en särskild fråga och underlätta införandet av strategier för kulturella relationer med tredje länder. Dessa expertgrupper (22) kommer att uppmanas att behandla särskilda teman på regional basis, t.ex. kulturen och grannskapet (Euromed, det östliga partnerskapet, Donauregionen osv.), kultur i framväxande ekonomier, eller kultur och utveckling. | Från och med 2011 efter behov. |

Aktörer

Ämnesområde

Arbetsinstrument och arbetssätt

Målresultat och vägledande tidsplan

Medlemsstaterna och kommissionen:

Utveckling av strategiskt tillvägagångssätt och av samarbetet.

Ordförandeskapen i rådet ska uppmanas att utvärdera relevansen av att organisera ett gemensamt informellt möte mellan högre tjänstemän från kulturministerierna och högre tjänstemän som ansvarar för kultur vid utrikesministerierna, i syfte att utveckla en strategisk metod för kulturen inom ramen för de yttre förbindelserna och att förstärka samarbetet på området. De högre tjänstemännen ska själva fastställa sina arbetsuppgifter, vilka frågor som ska diskuteras samt vilka resultat som förväntas.

2011–2014

Utveckling av verktyg för informationsutbyte.

Som uppföljning till mötet på Mallorca i maj 2010 mellan generaldirektoraten för kultur vid utrikesministerierna, kommer kommissionen att tillhandahålla en webbplats för informationsutbyte, som är baserad på den överenskomna modellen. Medlemsstaterna och kommissionen ska uppdatera sina uppgifter regelbundet, så att detta material kan ligga till grund för praktiskt samarbete och diskussion.

Införande 2011 av informationsverktyget.

Medlemsstaterna och kommissionen:

Främja ratifikation och genomförande av 2005 års Unescokonvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar.

Fortsätta att främja ratifikation av konventionen och av konventionens mål i förbindelserna med tredjeländer.

Fortsätta genomförandet av konventionen och införlivande av dess mål i alla berörda europeiska och nationella politikområden.

Pågående

Kommissionen:

Främjande av kulturella relationer med tredje länder.

Sammankalla expertgrupper när så är nödvändigt, för att bidra till arbetet med en särskild fråga och underlätta införandet av strategier för kulturella relationer med tredje länder. Dessa expertgrupper (22) kommer att uppmanas att behandla särskilda teman på regional basis, t.ex. kulturen och grannskapet (Euromed, det östliga partnerskapet, Donauregionen osv.), kultur i framväxande ekonomier, eller kultur och utveckling.

Från och med 2011 efter behov.

Prioritering F:   Kulturstatistik

| Aktörer | Ämnesområde | Arbetsinstrument och arbetssätt | Målresultat och vägledande tidsplan |
| --- | --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna och kommissionen: | Förbättrade metoder för kulturstatistik. | Rapporten i slutet av 2011 från ESS-net om kulturstatistik kommer att ligga till grund för diskussioner om förverkligande av rekommendationer, framtida prioriteringar och arbetsmetoder. | Från och med 2012.
  Förslag till ramar när det gäller metoder. |
| Kommissionen: | Förbättrad information om kulturstatistik. | Ny utgåva av Eurostats pocketbok om kulturstatistik. | Publiceras 2011. |
| Kommissionen: | Förbättra statistikproduktionen om rörlighet. | En kommissionsledd expertgrupp ska föreslå ett gemensamt ”stickprovsförfarande” för insamling av uppgifter om konstnärers och kulturarbetares rörlighet (23). | 2012–2013
  Verktygslåda för kulturförvaltningar och kulturinstitutioner om hur stickprov ska tas på uppgifter om rörlighet. |

Aktörer

Ämnesområde

Arbetsinstrument och arbetssätt

Målresultat och vägledande tidsplan

Medlemsstaterna och kommissionen:

Förbättrade metoder för kulturstatistik.

Rapporten i slutet av 2011 från ESS-net om kulturstatistik kommer att ligga till grund för diskussioner om förverkligande av rekommendationer, framtida prioriteringar och arbetsmetoder.

Från och med 2012.

Förslag till ramar när det gäller metoder.

Kommissionen:

Förbättrad information om kulturstatistik.

Ny utgåva av Eurostats pocketbok om kulturstatistik.

Publiceras 2011.

Kommissionen:

Förbättra statistikproduktionen om rörlighet.

En kommissionsledd expertgrupp ska föreslå ett gemensamt ”stickprovsförfarande” för insamling av uppgifter om konstnärers och kulturarbetares rörlighet (23).

2012–2013

Verktygslåda för kulturförvaltningar och kulturinstitutioner om hur stickprov ska tas på uppgifter om rörlighet.

---

(1)  Principerna för arbetsgruppernas inrättande och arbete återfinns i bilaga II.

(2)  Se på denna punkt rådets slutsatser av den 18 november 2010 om kulturens roll för att bekämpa fattigdom och social utestängning (dok. 15448/10).

(3)  Utifrån rekommendationerna från arbetsgruppen för den öppna samordningsmetoden i juni 2010 om synergier mellan kultur och utbildning, särskilt den konstnärliga utbildningen (arbetsplan 2008–2010).

(4)  Gruppens sammansättning kommer att vara en nyckelfaktor för att se till att dess resultat kan tas upp i samband med den framtida arbetsprocessen inom ramen för ”utbildning 2020” (strategisk ram för europeiskt samarbete på utbildningsområdet). Experter från utbildningsministerierna rekommenderas därför delta. Gruppen kommer att få understöd av kommissionens ansvariga organ.

(5)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

(6)  Exempelvis: Cités interculturelles (samfinansierat av kulturprogrammet), Open Cities (samfinansierat av Urbact II) eller nätet CLIP (städer för lokal integrationspolitik – samfinansierat av Eurofound).

(7)  Principerna för arbetsgruppernas inrättande och arbete återfinns i bilaga II.

(8)  Rådets slutsatser av den 10 maj 2010 om kulturens bidrag till lokal och regional utveckling (EUT C 135, 26.5.2010, s. 15).

(9)  ”The entrepreneurial dimension of the cultural and creative industries”, Utrechts konstskola, oktober 2010, ”Access to finance activities of the European Creative Industry Alliance”, Jenny Tooth, januari 2010.

(10)  KOM(2010) 183 slutlig.

(11)  KOM(2010) 352 slutlig.

(12)  Principerna för arbetsgruppernas inrättande och arbete återfinns i bilaga II.

(13)  ”Kreativa partnerskap” mellan kultur och sektorer som undervisning och utbildning, näringslivet, forskning eller den offentliga sektorn, möjliggör överföring av kreativ kompetens från kultursektorn till andra sektorer.

(14)  Branschspecifika råd för sysselsättning och kompetens på EU-nivå för samman de viktigaste aktörerna från en särskild ekonomisk sektor, inklusive fackliga företrädare och representanter för arbetsgivarorganisationer eller aktörer från utbildningsområdet, och andra aktörer, exempelvis när det gäller ekonomisk utveckling.

(15)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(16)  Principerna för arbetsgruppernas inrättande och arbete återfinns i bilaga II.

(17)  KOM(2010) 245 slutlig/2.

(18)  EUT C 137, 27.5.2010, s. 19.

(19)  Dok. 14711/10.

(20)  Med förbehåll för att förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska unionens insats för det europeiska kulturarvsmärket antas.

(21)  En kombination av expertis på detta område är viktig, och arbetsgruppen skulle kunna bestå av experter från utbildningsministerierna, från museer, rättsliga myndigheter, tullmyndigheter och brottsbekämpande organ.

(22)  I tillämpliga fall kommer andra kommissionsavdelningar att delta aktivt i detta arbete.

(23)  Gruppen kommer att inkludera medlemmar av ESS-net och företrädare för relevanta pilotprojekt.

---

BILAGA II

Principer för inrättandet av och arbetet i de arbetsgrupper som inrättas av medlemsstaterna inom ramen för handlingsplanen för kultur 2011–2014

| — | Medlemsstaternas deltagande i arbetsgruppernas verksamhet är frivilligt och medlemsstaterna kan delta när de så önskar. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternas deltagande i arbetsgruppernas verksamhet är frivilligt och medlemsstaterna kan delta när de så önskar.

| — | Varje medlemsstat som är intresserad av att delta i någon grupps arbete ska utse en expert som medlem av en arbetsgrupp. Medlemsstaten ska se till att den expert som fått uppdraget har praktisk nationell erfarenhet på det berörda området och sörjer för effektiv kommunikation med behöriga nationella myndigheter. Kommissionen ska samordna utnämningarna av experter. För att få fram den lämpligaste expertprofilen för varje fråga kan medlemsstaterna, om så krävs, ge uppdraget till olika experter för varje temaområde. |
| --- | --- |

—

Varje medlemsstat som är intresserad av att delta i någon grupps arbete ska utse en expert som medlem av en arbetsgrupp. Medlemsstaten ska se till att den expert som fått uppdraget har praktisk nationell erfarenhet på det berörda området och sörjer för effektiv kommunikation med behöriga nationella myndigheter. Kommissionen ska samordna utnämningarna av experter. För att få fram den lämpligaste expertprofilen för varje fråga kan medlemsstaterna, om så krävs, ge uppdraget till olika experter för varje temaområde.

| — | Grupperna ska successivt gripa sig an de mål som anges i handlingsplanen och, i möjligaste mån, respektera den tidsplan som fastställs i bilaga I. |
| --- | --- |

—

Grupperna ska successivt gripa sig an de mål som anges i handlingsplanen och, i möjligaste mån, respektera den tidsplan som fastställs i bilaga I.

| — | Fastställandet av och tidsplanen för målen kan revideras vid granskningen efter halva tiden mot bakgrund av uppnådda resultat och hur politiken utvecklas på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Fastställandet av och tidsplanen för målen kan revideras vid granskningen efter halva tiden mot bakgrund av uppnådda resultat och hur politiken utvecklas på EU-nivå.

| — | Varje arbetsgrupp ska ansvara för utnämningen av sin ordförande eller sina medordförande för varje prioriterat temaområde. |
| --- | --- |

—

Varje arbetsgrupp ska ansvara för utnämningen av sin ordförande eller sina medordförande för varje prioriterat temaområde.

| — | Varje arbetsgrupp kan besluta att bjuda in oberoende experter från andra områden för att underlätta gruppens arbete. |
| --- | --- |

—

Varje arbetsgrupp kan besluta att bjuda in oberoende experter från andra områden för att underlätta gruppens arbete.

| — | Arbetsgrupperna kan, om så befinns lämpligt, vid behov inbjuda företrädarna för det civila samhällets plattformar för strukturerad dialog att delta på enskilda punkter i arbetet. |
| --- | --- |

—

Arbetsgrupperna kan, om så befinns lämpligt, vid behov inbjuda företrädarna för det civila samhällets plattformar för strukturerad dialog att delta på enskilda punkter i arbetet.

| — | Ordförandena för arbetsgrupperna ska, vid behov, rapportera till kulturkommittén om hur arbetet fortskrider i de olika arbetsgrupperna. Kulturkommittén ska ges möjlighet att ge arbetsgrupperna vägledning för att garantera det önskade resultatet och samordningen av gruppernas arbete. |
| --- | --- |

—

Ordförandena för arbetsgrupperna ska, vid behov, rapportera till kulturkommittén om hur arbetet fortskrider i de olika arbetsgrupperna. Kulturkommittén ska ges möjlighet att ge arbetsgrupperna vägledning för att garantera det önskade resultatet och samordningen av gruppernas arbete.

| — | För varje mål som anges i bilaga I ska grupperna lägga fram en rapport om det arbete som utförts, med konkreta och användbara resultat. Beroende på vilket mål det rör sig om kan dessa resultat presenteras i form av en handbok med god praxis, en policyhandbok eller rekommendationer till åtgärder. I rapporterna får också rekommendationer lämnas till utveckling av relevanta och lämpliga instrument som kommissionen eller medlemsstaterna kan använda. |
| --- | --- |

—

För varje mål som anges i bilaga I ska grupperna lägga fram en rapport om det arbete som utförts, med konkreta och användbara resultat. Beroende på vilket mål det rör sig om kan dessa resultat presenteras i form av en handbok med god praxis, en policyhandbok eller rekommendationer till åtgärder. I rapporterna får också rekommendationer lämnas till utveckling av relevanta och lämpliga instrument som kommissionen eller medlemsstaterna kan använda.

| — | Dagordningarna och protokollen för alla grupper ska göras tillgängliga för alla medlemsstater, oavsett omfattningen av deras deltagande på ett visst område. Gruppernas rapporter ska offentliggöras. |
| --- | --- |

—

Dagordningarna och protokollen för alla grupper ska göras tillgängliga för alla medlemsstater, oavsett omfattningen av deras deltagande på ett visst område. Gruppernas rapporter ska offentliggöras.

| — | Kommissionen ska ge logistik- och sekretariatsstöd till gruppernas arbete. I möjligaste mån ska kommissionen stödja grupperna på andra lämpliga sätt (inbegripet studier som är relevanta för deras arbete). |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska ge logistik- och sekretariatsstöd till gruppernas arbete. I möjligaste mån ska kommissionen stödja grupperna på andra lämpliga sätt (inbegripet studier som är relevanta för deras arbete).

| — | Ovannämnda rapporter ska ligga till grund för kommissionens slutrapport om handlingsplanens genomförande. |
| --- | --- |

—

Ovannämnda rapporter ska ligga till grund för kommissionens slutrapport om handlingsplanens genomförande.

---

Europeiska kommissionen

| 2.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 325/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 325/10

---

Räntesats som Europeiska centralbanken tillämpar på sina huvudsakliga refinansieringstransaktioner (1):

1,00 % den 1 december 2010

Eurons växelkurs (2)

1 december 2010

2010/C 325/02

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3115 |
| JPY | japansk yen | 110,37 |
| DKK | dansk krona | 7,4528 |
| GBP | pund sterling | 0,83930 |
| SEK | svensk krona | 9,1540 |
| CHF | schweizisk franc | 1,3178 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,0600 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 24,961 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 280,45 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7097 |
| PLN | polsk zloty | 4,0202 |
| RON | rumänsk leu | 4,2973 |
| TRY | turkisk lira | 1,9610 |
| AUD | australisk dollar | 1,3615 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3360 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,1864 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7589 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7176 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 508,78 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,2045 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,7390 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4243 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 812,03 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,1338 |
| PHP | filippinsk peso | 57,184 |
| RUB | rysk rubel | 41,2445 |
| THB | thailändsk baht | 39,443 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2349 |
| MXN | mexikansk peso | 16,2214 |
| INR | indisk rupie | 59,4664 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3115

JPY

japansk yen

110,37

DKK

dansk krona

7,4528

GBP

pund sterling

0,83930

SEK

svensk krona

9,1540

CHF

schweizisk franc

1,3178

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,0600

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

24,961

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

280,45

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7097

PLN

polsk zloty

4,0202

RON

rumänsk leu

4,2973

TRY

turkisk lira

1,9610

AUD

australisk dollar

1,3615

CAD

kanadensisk dollar

1,3360

HKD

Hongkongdollar

10,1864

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7589

SGD

singaporiansk dollar

1,7176

KRW

sydkoreansk won

1 508,78

ZAR

sydafrikansk rand

9,2045

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,7390

HRK

kroatisk kuna

7,4243

IDR

indonesisk rupiah

11 812,03

MYR

malaysisk ringgit

4,1338

PHP

filippinsk peso

57,184

RUB

rysk rubel

41,2445

THB

thailändsk baht

39,443

BRL

brasiliansk real

2,2349

MXN

mexikansk peso

16,2214

INR

indisk rupie

59,4664

---

(1)  Räntesats vid den transaktion som närmast föregick det angivna datumet. Vid refinansieringstransaktioner till rörlig ränta är räntesatsen marginalräntesatsen.

(2)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 2.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 325/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 325/11

---

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller för de 27 medlemsstaterna från och med den 1 december 2010

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 (EUT L 140, 30.4.2004, s. 1))

2010/C 325/03

Basräntor beräknade i enlighet med meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6). Referensräntan ska, beroende på hur den används, beräknas genom att till basräntan addera de marginaler som fastställs i detta meddelande. Det innebär att diskonteringsräntan ska beräknas genom att en marginal på 100 räntepunkter adderas till basräntan. I kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 föreskrivs att också återkravsräntan beräknas genom att 100 räntepunkter adderas till basräntan, om inte annat anges i ett särskilt beslut.

Ändrade räntor anges i fetstil.

Föregående tabell offentliggjordes i EUT C 265, 30.9.2010, s. 5.

| Från | Till | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.12.2010 | 31.12.2010 | 1,45 | 1,45 | 4,15 | 1,45 | 2,03 | 1,45 | 1,88 | 1,85 | 1,45 | 1,45 | 1,45 | 1,45 | 5,97 | 1,45 | 1,45 | 2,85 | 1,45 | 3,15 | 1,45 | 1,45 | 4,49 | 1,45 | 7,82 | 1,38 | 1,45 | 1,45 | 1,35 |
| 1.10.2010 | 30.11.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,15 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,38 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.9.2010 | 30.9.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,15 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.8.2010 | 31.8.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.7.2010 | 31.7.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.6.2010 | 30.6.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 3,45 | 1,24 | 4,72 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.5.2010 | 31.5.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 4,46 | 1,24 | 6,47 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.4.2010 | 30.4.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 3,47 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 5,90 | 1,24 | 8,97 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.3.2010 | 31.3.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 4,73 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 7,17 | 1,24 | 11,76 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.1.2010 | 28.2.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 6,94 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 8,70 | 1,24 | 15,11 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |

Från

Till

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.12.2010

31.12.2010

1,45

1,45

4,15

1,45

2,03

1,45

1,88

1,85

1,45

1,45

1,45

1,45

5,97

1,45

1,45

2,85

1,45

3,15

1,45

1,45

4,49

1,45

7,82

1,38

1,45

1,45

1,35

1.10.2010

30.11.2010

1,24

1,24

4,15

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,38

1,24

1,24

1,35

1.9.2010

30.9.2010

1,24

1,24

4,15

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

1.8.2010

31.8.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

1.7.2010

31.7.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,35

1.6.2010

30.6.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

3,45

1,24

4,72

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.5.2010

31.5.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

4,46

1,24

6,47

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.4.2010

30.4.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

3,47

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

5,90

1,24

8,97

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.3.2010

31.3.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

4,73

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

7,17

1,24

11,76

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.1.2010

28.2.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

6,94

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

8,70

1,24

15,11

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 2.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 325/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 325/12

---

Uppmaning enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om inrättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol att inkomma med synpunkter på statligt stöd gällande försäljning av vissa byggnader på kasernområdet Haslemoen leir

2010/C 325/04

Genom beslut nr 96/10/KOL av den 24 mars 2010, som återges på giltigt språk på sidorna efter denna sammanfattning, har Eftas övervakningsmyndighet inlett förfaranden enligt artikel 1.2 i del I av protokoll 3 till avtalet mellan Eftastaterna om inrättandet av en övervakningsmyndighet och en domstol. De norska myndigheterna har underrättats genom en kopia av beslutet.

Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) uppmanar härmed övriga Eftastater, EU:s medlemsstater samt övriga berörda parter att inom en månad från den dag då detta meddelande offentliggörs inkomma med synpunkter på åtgärden i fråga till:

| Eftas övervakningsmyndighet |
| --- |
| Registreringsenheten |
| Rue Belliard 35 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Eftas övervakningsmyndighet

Registreringsenheten

Rue Belliard 35

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Synpunkterna kommer att meddelas de norska myndigheterna. Den tredje part som inkommer med synpunkter kan skriftligen begära konfidentiell behandling av sin identitet, med angivande av skälen för begäran.

SAMMANFATTNING

Förfarande

Eftas övervakningsmyndighet mottog i ett brev av den 5 februari 2007 ett klagomål rörande Våler kommunes försäljning av 29 byggnader på kasernområdet Haslemoen leir till Haslemoen AS. Genom skrivelser av den 25 maj 2007 och den 14 november 2007 begärde övervakningsmyndigheten upplysningar av de norska myndigheterna.

Genom skrivelser av den 6 juli 2007 och 21 december 2007 besvarade de norska myndigheterna önskemålen om upplysningar.

Bedömning av åtgärden

Övervakningsmyndigheten konstaterar att ingen av de 29 byggnader som förvärvades av AS värderades separat inför försäljningen. Vidare har övervakningsmyndigheten inte fått någon förklaring eller information om på vilket sätt försäljningspriset på 4 miljoner NOK motsvarade marknadsvärdet.

Den aktuella egendomen hade emellertid en kort tid innan av norska staten överlåtits till Våler kommune. Det följer av övervakningsmyndighetens riktlinjer för försäljning av mark att en offentlig myndighet, i den mån en föregående försäljningsprocess har bestämt marknadsvärdet, får använda sina ursprungliga kostnader som riktmärke för marknadsvärdet, såvida inte en betydande tidsperiod förflutit mellan förvärvet och överlåtelsen av marken (1).

Två frågor föreligger således i detta ärende. För det första om den föregående transaktionen mellan staten och Våler kommune skedde på marknadsvillkor, och för det andra, om så var fallet, huruvida Våler kommune därefter sålde egendomen till Haslemoen AS till ett pris som åtminstone motsvarar kommunens ursprungliga kostnader.

Beträffande den första frågan anser övervakningsmyndigheten att stor osäkerhet rådde om marknadsvärdet på de ifrågavarande byggnaderna vid förhandlingarna mellan staten och Våler kommune. Detta illustras av skillnaden mellan den första Agdestein-rapporten, som beräknade värdet på kasernområdet till 39 miljoner NOK (29 miljoner NOK om det såldes i sin helhet) och den andra bedömningen av Alhaug och Bakke, som ansåg värdet vara 0.

Övervakningsmyndigheten anser att denna skillnad avspeglar den osäkerhet som är förknippad med bedömningar av denna typ av mark, nämligen ett före detta militärt kasernområde med gamla byggnader, både bostäder och andra byggnader som exempelvis en biograf och idrottslokaler, beläget i ett avlägset område. Den norska regeringen och Våler kommune enades om att be den första värderingsmannen att ompröva sina slutsatser i den första Agdestein-rapporten. I den andra Agdestein-rapporten beräknades det nya värdet på egendomen på grundval av genomsnittet av summan av de två föregående rapporterna (”brovärdering”), varefter det justerades i enlighet därmed.

Frågan uppstår dock om kommunen sålde de 29 byggnaderna på kasernområdet till Haslemoen AS för ett pris som åtminstone motsvarar dess ursprungliga kostnader.

”Brovärderingen” i den andra Agdestein-rapporten, som justerades av olika skäl, utmynnade i ett värde på 12,4 miljoner NOK för alla byggnaderna på kasernområdet. Om man applicerar brovärderingsmetoden på de 29 aktuella byggnaderna förefaller värdet belöpa sig till 11 920 000 NOK (23 840 000/2). Detta belopp är avsevärt högre än det faktiska försäljningspriset på 4 miljoner NOK.

De norska myndigheterna har hävdat att den köpeskilling på 4 miljoner NOK som Haslemoen AS betalade för byggnaderna motsvarar marknadsvärdet när man tar hänsyn till i) det pris Våler kommune ursprungligen betalade när den köpte hela Haslemoen leir, ii) värdet på det muntliga bud som lades för en del av de återstående byggnaderna på kasernområdet och iii) det beräknade värdet på övriga byggnader på kasernområdet som Våler kommune kommer att behålla.

Vad gäller det påstådda muntliga budet konstaterar övervakningsmyndigheten att såvitt den känner till har inget avtal slutits. Dessutom har övervakningsmyndigheten inte mottagit någon dokumentation gällande detta bud.

Dessutom hyser övervakningsmyndigheten tvivel om huruvida de rabatter som Våler kommune beviljades när egendomen först köptes bör vara tillämpliga på försäljningen av byggnaderna till Haslemoen AS.

Av det ovan anförda följer att övervakningsmyndigheten hyser tvivel om huruvida de 4 miljoner NOK som Haslemoen AS betalade Våler kommune för förvärvet av 29 byggnader på kasernområde motsvarade marknadsvärdet.

Slutsats

Mot bakgrund av det ovan anförda har övervakningsmyndigheten beslutat att inleda ett formellt granskningsförfarande i enlighet med artikel 1.2 i EES-avtalet. Berörda parter uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet av detta beslut i Europeiska unionens officiella tidning.

EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY DECISION

No 96/10/COL

of 24 March 2010

to initiate the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement with regard to the sale of certain buildings at the Inner Camp at Haslemoen Leir

(Norway)

THE EFTA SURVEILLANCE AUTHORITY (2),

Having regard to the Agreement on the European Economic Area (3), in particular to Articles 61 to 63 and Protocol 26 thereof,

Having regard to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice (4), in particular to Article 24 thereof,

Having regard to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4) and 6 of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (5),

Having regard to the Authority’s Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement (6), and in particular the Chapter on State Aid Elements in Sales of Land and Buildings by Public Authorities thereof,

Whereas:

I.   FACTS

1.   Procedure

By letter dated 5 February 2007, the Authority received a complaint regarding a sale of land by the Municipality of Våler. The letter was received and registered by the Authority on 22 February 2007 (Event No 427226).

By letters dated 25 May 2007 and 14 November 2007 (Event No 422506 and Event No 449988), the Authority requested information from the Norwegian authorities.

By letters dated 6 July 2007 and 21 December 2007 (Event No 428521 and Event No 458787 respectively), the Norwegian authorities replied to the information requests.

Various mail correspondence has also taken place with the complainant.

2.   Description of the sale and the contested measure

2.1.   Background: the sale of the military camp Haslemoen Leir to the municipality

Following a decision by the Norwegian Parliament, the Norwegian Government was requested to sell military properties that were no longer used for military purposes. The relevant local municipalities were given a right of first refusal to the properties.

The military camp Haslemoen Leir, had been an army base since the 1950s and it is composed of (i) forest areas; (ii) cultivated area; (iii) housing area (Storskjaeret); and (iv) an area called the Inner Camp. Military activities at Haslemoen were terminated on 30 June 2003 and a sales process for the camp was initiated thereafter with Haslemoen Leir being put on the market in October 2004. The property was subsequently sold by the Norwegian State to Våler Municipality by a sales contract dated 16 April 2005. The price paid by Våler Municipality for the entire military camp was NOK 46 million.

Prior to the sale, the value of the camp had been estimated by several asset valuers.

The Norwegian State had commissioned Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning to undertake a value assessment of the property and their report was presented on 22 December 2004 (hereinafter the first Agdestein Report). The first Agdestein Report focussed on the part of Haslemoen Leir called Inner Camp and examined each of the 44 buildings on that plot, before concluding that the estimated value of the entire Inner Camp was NOK 39 million. The first Agdestein Report also concluded that the estimated value should be reduced with NOK 10 million to NOK 29 million (i.e. almost 30 %), if all buildings were sold as one unit (7).

Våler Municipality had engaged the asset valuers Mr Alhaug and Mr Bakke to evaluate the buildings in the Inner Camp. Based on the fact that the new owner would assume the risk related to developing the entire property and the refurbishment costs that were necessary for the area, the Alhaug and Bakke Report dated 18 January 2005 (hereinafter the Alhaug and Bakke Report) concluded that the value of the Inner Camp was NOK 0 (zero).

In order to reconcile the findings in the two valuation reports and reach an estimated sales price, the Norwegian State requested Agdestein Takst & Eiendomsrådgivning to make a second value assessment of the property, taking into account the diverging value assessments. The new assessment is set out in a report dated 3 March 2005 (hereinafter the second Agdestein Report). In this document, a new estimated value (a ‘bridge value’) of NOK 14,5 million was reached based on the average of the sum of the two separate assessments (8). The second Agdestein Report thereafter made an upwards adjustment of NOK 1 million, reflecting inter alia the value of undeveloped land and the conditions of the buildings in question, fixing the estimated value at NOK 15,5 million.

An additional reduction of 20 % of the estimated value of the property was thereafter made, based on the assumption that all the different areas (i.e. the forest areas, the cultivated area, the housing area, and the Inner Camp) in the Haslemoen Leir would be sold together in one single package. The Inner Camp was valued at NOK 12,4 million (15,5 – 20 % = 12,4).

As mentioned above, Våler Municipality paid NOK 46 million for the entire Haslemoen Leir.

2.2.   The sale by Våler Municipality of several buildings at the Inner Camp to Haslemoen AS

Våler Municipality had prior to the acquisition of Haslemoen Leir declared that it did not intend to carry out any activities on the military camp itself, but would instead involve external operators to develop the area in an appropriate manner and to generate as many new job opportunities as possible.

2.2.1.   The sales process

The Norwegian authorities have explained that several parties showed interest in the different properties at the Inner Camp at Haslemoen Leir when they were put up for sale. However, Våler Municipality wanted to find a buyer that would ensure a uniform development and optimal utilisation of the Inner Camp. It was, according to Våler Municipality, important for the Municipality to sell the Inner Camp as a whole package, even if this would reduce the overall price as the buyer would allegedly take on an increased risk when acquiring the entire property.

Some prospective buyers decided to cooperate and established a new company together named Haslemoen AS. Allegedly, the company was an attractive buyer for Våler Municipality, as it had the intention to use the property for accommodation as well as different cultural and sporting activities and events. Target groups were the army, security services providers, and the car industry.

By a contract dated 22 May 2006, Våler Municipality agreed to sell 29 out of the total 44 buildings in the Inner Camp area at the Haslemoen military camp to the company Haslemoen AS for a total amount of NOK 4 million (9). The buildings covered by the contract of 22 May 2006 include barracks, mess halls for officers and soldiers with kitchen facilities, auditorium, movie theatre, school building, central heating, garages, office building and a hospital ward.

2.2.2.   Assessments

The Norwegian authorities have explained that the asset valuer Mr Bakke, who had previously carried out a value assessment on behalf of the Municipality when the property was purchased from the Norwegian State, assisted the Municipality in the sales process with Haslemoen AS. However, no specific value assessment was carried out of the buildings covered by the contract between Våler Municipality and Haslemoen AS. The Norwegian authorities have explained that the valuations carried out when Våler Municipality initially bought the property were partially used again.

Mr. Bakke made an overview of sales prices dated 2 May 2006, which provides a justification for the purchase price of NOK 4 million. This report explains that the value of the buildings that Våler Municipality will maintain ownership over at the Inner Camp is estimated at NOK 3,6 million. This conclusion is partially based on the individual valuations carried out in the first Agdestein report (10). Moreover, the report indicates that Våler Municipality received an offer of NOK 5 million presented orally from another buyer for 11 buildings at the Inner Camp (11). Considering that the second Agdestein Report had evaluated all the buildings at the Inner Camp at NOK 12,4 million, Våler Municipality is of the opinion that the sales price of NOK 4 million for the 29 buildings sold to Haslemoen AS corresponds to their market price. It is argued that the total amount for all the buildings is NOK 12,6 million (3,6 + 5 + 4) and this is even more than what Våler Municipality paid for the buildings when they were initially bought from the Norwegian State (i.e. NOK 12,4 million).

3.   Comments by the Norwegian authorities

The Norwegian authorities acknowledge that Våler Municipality applied a formal procedure to calculate the price of the buildings that differed slightly from the method described in the Authority’s Guidelines in order to exclude the presence of state aid. However, the Norwegian authorities are of the opinion that the sales price of NOK 4 million for the 29 buildings in the Inner Camp represents the market value and the procedure chosen for ensuring this was considered rational and secure.

Moreover, the Norwegian authorities are of the opinion that the sales contract between Våler Municipality and Haslemoen AS contains several elements that have a price reducing effect. One of these elements is an obligation imposed on the buyer to rent out the purchased school building for a period of one year for free.

The Norwegian authorities argue that although only part of the 44 buildings were bought, the sales contract between Våler Municipality and Haslemoen AS is nevertheless based on the assumption that the buyer would develop and operate the entire Inner Camp as well as the areas outside as one unit together with Våler Municipality (12).

The sales price of NOK 4 million reflects this assumption and this is the reason why the application of a 30 % and an additional 20 % rebate was justified when reaching the final price.

The Norwegian authorities have stressed that Våler Municipality endeavoured to handle the sale in a manner that would not raise problems with regard to the EEA state aid rules.

II.   ASSESSMENT

1.   Assessment of state aid

1.1.   State aid within the meaning of Article 61(1) EEA

Article 61(1) EEA reads as follows:

‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’

Aid falling within this provision is, as a rule, incompatible with the EEA Agreement and hence prohibited, provided that the following four conditions are fulfilled:

| 1. | the aid is granted by ‘EC Member States, EFTA States or through state resources in any form whatsoever’; |
| --- | --- |

1.

the aid is granted by ‘EC Member States, EFTA States or through state resources in any form whatsoever’;

| 2. | the aid ‘distorts or threatens to distort competition’; |
| --- | --- |

2.

the aid ‘distorts or threatens to distort competition’;

| 3. | the aid favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’; and |
| --- | --- |

3.

the aid favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’; and

| 4. | the aid ‘affects trade between the Contracting Parties’. |
| --- | --- |

4.

the aid ‘affects trade between the Contracting Parties’.

The State Aid Guidelines, and its Chapter on State aid elements in sales of land and buildings by public authorities, explains how the Authority interprets and applies the provisions of the EEA Agreement governing state aid when it comes to assessing sale of public land and buildings. Section 2.1 describes a sale through an unconditional bidding procedure, while Section 2.2 describes a sale without an unconditional bidding procedure (by way of an independent expert evaluation). These two procedures allow EFTA States to handle sales of land and buildings in a way that precludes the existence of state aid.

In the case at hand, none of these procedures was followed and therefore it cannot be excluded that state aid was granted in connection with the sale of the 29 buildings from Våler Municipality to Haslemoen AS.

The Authority considers that the sale of the 29 buildings at the Inner Camp could amount to state aid if the sale took place at a price below market value.

1.2.   Market investor principle

Market investor principle

1.2.1.   Introduction

Introduction

If the transaction was carried out in accordance with the market economy investor principle, i.e., if the municipality sold the land at its market value and the conditions of the transaction would have been acceptable for a private seller, the transaction would not involve the grant of state aid.

1.2.2.   Doubts on the value

Doubts on the value

The Authority notes that no separate valuation of the buildings that were purchased by Haslemoen AS was carried out for the purpose of this sale. Furthermore, no explanation or information has been presented to the Authority as to why the price of NOK 4 million corresponded to market value.

However, the property in question had shortly before been transferred from the Norwegian state to the municipality and in that process no less than 3 different value assessments were collected in order to determine the market value. It follows from the Authority’s guidelines on sale of land that, to the extent a preceding sales process has determined the market value, a public authority may use its primary cost as an indication for the market value unless a significant period of time has elapsed between the purchase and the sale of the land (13). This is further explained so that the market value may not be set below the public authority’s primary cost during at least three years after the acquisition unless an independent valuer specifically identifies a general decline in market prices.

13

Thus, in the present case two questions arise. First whether the preceding transaction between the state and Våler Municipality was carried out on market terms. Second, if it did, whether Våler Municipality subsequently sold the property to Haslemoen AS for a price corresponding at least to its primary cost.

As regards the first question the Authority considers that there was great uncertainty about the market value of the properties in question in the negotiations between the state and Våler Municipality. This is illustrated by the gap between the first Agdestein report, which estimated the value of the Inner camp at NOK 39 million (NOK 29 million if sold en bloc) and the second assessment by Alhaug and Bakke, which considered the value to be 0.

In the view of the Authority, this gap illustrates the uncertainty inherent in an assessment of this type of land, namely a former military camp with old buildings, both residential housing and other buildings such as a cinema and sports facilities, located in a remote area. Although an alternative could have been to appoint a third, independent expert to review the estimated value, the Government and Våler Municipality agreed to ask the first value assessor to re-examine the conclusions reached under the first Agdestein report. The second Agdestein report estimated a new value for the property based on the average of the sum of the two previous reports (‘bridge value’) and adjusted it accordingly.

The question arises however whether the municipality sold the 29 buildings in the Inner camp to Haslemoen AS for a price corresponding at least to its primary cost.

The ‘bridge value’ in the second Agdestein Report, adjusted for various reasons, concluded that the value was NOK 12,4 million for all the buildings at the Inner Camp. If one applies the bridge value method to the 29 buildings in question, the value seems to amount to NOK 11 920 000 (23 840 000/2) (14).This amount is substantially higher than the actual sales price of NOK 4 million. The Norwegian authorities have argued that the price of NOK 4 million paid by Haslemoen AS for the 29 buildings reflects the market value after taking into account (i) the price Våler Municipality initially paid when it purchased the entire Haslemoen Leir, (ii) the value of an oral offer made for some of the remaining buildings in the Inner Camp, and (iii) the estimated value of other buildings in the Inner Camp that Våler Municipality will keep.

14

As for the alleged oral offer, the Authority notes that to its knowledge no agreement has been concluded. Moreover, the Authority has not received any documentation for such an offer.

1.2.3.   Rebates

Rebates

Moreover, the Authority notes that the Norwegian Authorities argue that the same rebate which were granted to Våler Municipality when the property was initially bought should be applicable to the sale of the 29 buildings to Haslemoen AS.

First, the Norwegian State granted a 30 % rebate to Våler Municipality for acquiring all buildings in the Inner Camp. Based on the information submitted, it is not clear to the Authority why that rebate, which was based on a sale en bloc, should be granted by Våler Municipality when it resold 29 of the 44 buildings to Haslemoen AS.

Second, the additional 20 % rebate granted by the Norwegian State to Våler Municipality was based on the acquisition of all properties in the Haslemoen Leir military camp (Inner Camp, forest areas, cultivated areas, etc.). In the opinion of the Authority, this rebate is not applicable to the sale of only some buildings at the Inner Camp of the military camp.

Thus, even if the Authority would accept that a sale of the military camp en bloc would reduce the market value, it is in doubt that similar rebates would reflect market conditions when only parts of the camp were sold.

1.2.4.   Conclusion on the market investor principle

Conclusion on the market investor principle

In light of all the above, the Authority has doubts as to whether the NOK 4 million that Haslemoen AS paid for acquiring the 29 buildings at the Inner Camp from Våler Municipality represented the market value. Consequently, on the basis of the information provided by the Norwegian authorities, the Authority cannot conclude that the sale of the buildings in question to Haslemoen AS for the sales price of NOK 4 million was carried out in accordance with the market investor principle.

1.3.   The presence of state aid

The presence of state aid

1.3.1.   State resources

State resources

In order to qualify as state aid, the measure must be granted by the State or through state resources. The concept of the State does not only refer to the central government but embraces all levels of the state administration (including municipalities) as well as public undertakings.

If the municipality sold the buildings below their market price, it would have foregone income. Under this assumption, Haslemoen AS should have paid more for the buildings and therefore there would be a transfer of resources from Våler Municipality. For these reasons, the Authority considers that if the sale did not take place in accordance with conditions acceptable for a private market investor, as set out above, state resources within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement would be involved.

1.3.2.   Favouring certain undertakings or the production of certain goods

Favouring certain undertakings or the production of certain goods

Second, the measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.

To constitute state aid, the measure must confer on Haslemoen AS advantages that relieve it of charges that are normally borne from its budget. If the transaction was carried out under favourable terms, in the sense that Haslemoen AS would most likely have had to pay a higher price for the properties if the sale had been conducted according to the market investor principle, the company would have received an advantage within the meaning of the state aid rules. The Authority considers that if Haslemoen AS was able to buy the property for less than its market value, the difference between the price actually paid and the fair market value would constitute an advantage.

Third, the aid measure must be selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’. In the case at hand, there is only one possible beneficiary of the measure under assessment, i.e. Haslemoen AS. The measure is thus selective.

1.3.3.   Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

Distortion of competition and effect on trade between Contracting Parties

Finally, to be considered state aid, the measure must distort competition and affect trade between the Contracting Parties. Under settled case law (15) for the purpose of these provisions, the mere fact that an aid strengthens a firm’s position compared with that of other firms, which are competitors in intra-EEA trade, is enough to allow the conclusion to be drawn that intra-EEA trade is affected.

15

The Authority considers that the real estate market in central eastern Norway is not limited to local undertakings. Haslemoen AS is in competition with similar undertakings in Norway and other EEA States. A sales price below market value favouring Haslemoen AS would distort or threaten to distort competition and affect trade between Contracting Parties. Consequently, the Authority considers that conditions two and four set out in section 4.1 above, are fulfilled.

1.3.4.   Conclusion on the presence of state aid

Conclusion on the presence of state aid

In light of what has been found above, the Authority considers that it cannot be excluded that state aid was involved in the context of the Muncipality of Våler’s sale of buildings to Haslemoen AS.

2.   Procedural requirements

Procedural requirements

Pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3, ‘the EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid. ... The State concerned shall not put its proposed measures into effect until the procedure has resulted in a final decision’.

The Norwegian authorities did not notify the sale of certain buildings at the Inner Camp in the Haslemoen Leir to the Authority. The Authority therefore concludes that the Norwegian authorities have not respected their obligations pursuant to Article 1(3) of Part I of Protocol 3.

3.   Compatibility of the aid

Compatibility of the aid

Should aid have been granted regarding the sale of certain buildings at the Inner Camp in Haslemoen Leir, it has to be considered whether such aid could be compatible with the EEA Agreement by virtue of Article 61(3) of the EEA Agreement.

On the basis of the information the Authority has received, Article 61(3)(a)-(c) of the EEA Agreement appears to be inapplicable. In the view of the Authority, the sale is not designed to promote the economic development of areas where the standard of living is abnormally low or where there is serious underemployment, to promote a project of common European interest or to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas.

The Authority therefore doubts that the transaction under assessment can be justified under the state aid provisions of the EEA Agreement.

4.   Conclusion

Conclusion

Based on the information submitted by the Norwegian authorities, the Authority cannot exclude the possibility that the measure under scrutiny constitute aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement. Furthermore, the Authority has doubts as to whether this measures can be regarded as complying with Article 61(3) of the EEA Agreement. The Authority thus doubts that the above measure is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

Consequently, and in accordance with Article 10 in Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the Authority is obliged to open the procedure provided for in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 of the Surveillance and Court Agreement. The decision to open proceedings is without prejudice to the final decision of the Authority, which may conclude that the measure in question is compatible with the functioning of the EEA Agreement.

In light of the foregoing considerations, the Authority, acting under the procedure laid down in Article 1(2) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, requests the Norwegian authorities to submit their comments within one month of the date of receipt of this Decision.

In light of the foregoing consideration, the Authority requires that, within one month of receipt of this decision, the Norwegian authorities provide all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the sale of certain buildings at the Inner Camp at the Haslemoen Leir to Haslemoen AS. It requests the Norwegian authorities to forward a copy of this letter to Haslemoen AS immediately.

The Authority would like to remind the Norwegian authorities that, according to the provisions of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, any incompatible aid unlawfully put at the disposal of the beneficiaries will have to be recovered, unless this recovery would be contrary to a general principle of EEA law.

HAS ADOPTED THIS DECISION:

Article 1

The EFTA Surveillance Authority has decided to open the formal investigation procedure provided for in Article 1(2) of Part I of Protocol 3 against Norway regarding the sale of certain buildings at the Inner Camp in the Haslemoen Leir.

Article 2

The Norwegian authorities are invited, pursuant to Article 6(1) of Part II of Protocol 3, to submit their comments on the opening of the formal investigation procedure within one month from the notification of this Decision.

Article 3

The Norwegian authorities are requested to provide within one month from notification of this decision, all documents, information and data needed for assessment of the compatibility of the aid measure.

Article 4

This Decision is addressed to the Kingdom of Norway.

Article 5

Only the English version is authentic.

Done at Brussels, 24 March 2010.

For the EFTA Surveillance Authority

Per SANDERUD

President

Kurt JÄGER

College Member

---

(1)  Avsnitt 2.2.d i övervakningsmyndighetens riktlinjer för försäljning av mark och byggnader, ”Myndigheternas förvärvskostnader”.

1

(2)  Hereinafter referred to as the Authority.

2

(3)  Hereinafter referred to as the EEA Agreement.

3

(4)  Hereinafter referred to as the Surveillance and Court Agreement.

4

(5)  Hereinafter referred to as Protocol 3.

5

(6)  Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the Authority on 19.1.1994, published in the Official Journal of the European Union (hereinafter referred to as OJ) L 231 of 3.9.1994 p. 1 and EEA Supplement No 32 of 3.9.1994 p. 1. Hereinafter referred to as the State Aid Guidelines. The updated version of the State Aid Guidelines is published on the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

6

Official Journal of the European Union

(7)  Storskjaeret was valued at NOK 15 million if sold as one unit. The forest and cultivated areas were not valued at this time.

7

(8)  The price estimated at NOK 29 million in the first Agdestein Report was added to the price of NOK 0 in the Alhaug and Bakke Report, and was then divided by two. A new price of NOK 14,5 million for the Inner Camp was thus reached.

8

(9)  When examining the sales contract and counting the buildings concerned, it is however not entirely clear to the Authority whether the contract covers 29 or 30 buildings.

9

(10)  This evaluation was also based on an assessment carried out by Mr Alhaug for the municipality. This assessment does however not appear to be included in the evaluation report, dated 15.3.2006, that has been provided to the Authority.

10

(11)  Details of the terms of this offer or any finalised and signed contract has not been communicated to the Authority.

11

(12)  The sales contract relates however only to the purchase of 29 of the 44 buildings at the Inner Camp.

12

(13)  Section 2.2.d) of the Authority’s Guidelines on sale of land and buildings, ‘Cost to the Authorities’.

13

(14)  This reflects the sum of the estimated value for the 29 buildings as derived from the first Agdestein Report, divided by two in order to reflect the ‘bridge value’ logic. This is however a conservatively calculated value as some of the estimates in the first Agdestein Report group several buildings together. It is therefore unclear what the estimated value of the individual buildings were. Since not all of these buildings grouped together have been sold by Våler Municipality, the Authority has disregarded the entire estimated value of these buildings grouped together. In this way, the calculated value reflects a conservative interpretation of the most favourable scenario for the Norwegian authorities.

14

(15)  See e.g. Case C 730/79, Philip Morris Holland BV v EC Commission, ECR 1980, p. 2671.

15

Philip Morris Holland BV

EC Commission

---

V Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

EFTA-domstolen

| 2.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 325/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 325/21

---

Begäran om ett rådgivande yttrande enligt beslut av Héraðsdómur Reykjavíkur i målet Þór Kolbeinsson mot isländska staten av den 26 mars 2010

(Mål E-2/10)

2010/C 325/05

Héraðsdómur Reykjavíkur (Reykjaviks häradsrätt) har i en skrivelse av den 26 mars 2010, som inkom till Eftadomstolens kansli den 6 april 2010, begärt ett rådgivande yttrande i målet Þór Kolbeinsson mot isländska staten, beträffande följande frågor:

| 1. | Är det förenligt med bestämmelserna i rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet och rådets direktiv 92/57/EEG av den 24 juni 1992 om minimikrav för säkerhet och hälsa på tillfälliga eller rörliga byggarbetsplatser (åttonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) att arbetstagare på grund av medvållande måste ansvara för förluster som uppkommit till följd av en arbetsolycka, när det har fastställts att arbetsgivaren inte på eget initiativ hade följt reglerna vad gäller säkerhet och förhållanden på arbetsplatser? |
| --- | --- |

1.

Är det förenligt med bestämmelserna i rådets direktiv 89/391/EEG av den 12 juni 1989 om åtgärder för att främja förbättringar av arbetstagarnas säkerhet och hälsa i arbetet och rådets direktiv 92/57/EEG av den 24 juni 1992 om minimikrav för säkerhet och hälsa på tillfälliga eller rörliga byggarbetsplatser (åttonde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) att arbetstagare på grund av medvållande måste ansvara för förluster som uppkommit till följd av en arbetsolycka, när det har fastställts att arbetsgivaren inte på eget initiativ hade följt reglerna vad gäller säkerhet och förhållanden på arbetsplatser?

| 2. | Om svaret på ovanstående fråga är nekande, är då isländska staten, med hänsyn till att den inte på korrekt sätt hade införlivat dessa direktiv med isländsk lagstiftning, skyldig att betala skadestånd till en arbetstagare som råkat ut för en arbetsolycka och som, i strid med ovannämnda direktiv, delvis eller helt på grund av medvållande varit tvungen att själv bära uppkomna förluster? |
| --- | --- |

2.

Om svaret på ovanstående fråga är nekande, är då isländska staten, med hänsyn till att den inte på korrekt sätt hade införlivat dessa direktiv med isländsk lagstiftning, skyldig att betala skadestånd till en arbetstagare som råkat ut för en arbetsolycka och som, i strid med ovannämnda direktiv, delvis eller helt på grund av medvållande varit tvungen att själv bära uppkomna förluster?

---

| 2.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 325/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 325/22

---

Begäran om rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Fürstliches Obergericht av den 19 maj 2010 i målet Dr. Joachim Kottke mot Präsidial Anstalt och Sweetlye Stiftung

(Mål E-5/10)

2010/C 325/06

Fürstliches Obergericht har i ett beslut av den 19 maj 2010, som inkom till Eftadomstolens kansli den 27 maj 2010, begärt ett rådgivande yttrande i målet Dr. Joachim Kottke mot Präsidial Anstalt och Sweetlye Stiftung beträffande följande frågor:

| 1. | Utgör det i Liechtenstein den 1 maj 1995 ikraftträdda avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ett (multilateralt) fördrag som till följd av sitt förbud mot diskriminering, enkannerligen i artikel 4, förbjuder att kärande med hemvist i en annan EES-medlemsstat åläggs att ställa säkerhet för rättegångskostnader, om kärande med hemvist i Liechtenstein inte omfattas av en sådan skyldighet?
  I det fall den första frågan besvaras nekande: |
| --- | --- |

1.

Utgör det i Liechtenstein den 1 maj 1995 ikraftträdda avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ett (multilateralt) fördrag som till följd av sitt förbud mot diskriminering, enkannerligen i artikel 4, förbjuder att kärande med hemvist i en annan EES-medlemsstat åläggs att ställa säkerhet för rättegångskostnader, om kärande med hemvist i Liechtenstein inte omfattas av en sådan skyldighet?

I det fall den första frågan besvaras nekande:

| 2. | Är bestämmelsen i § 57.2.1 i Liechtensteins Zivilprozessordnung, enligt vilken kärande med hemvist i annan stat kan undantas från skyldigheten att ställa säkerhet för rättegångskostnader under förutsättning att verkställighet är möjlig i deras hemvistland, förenlig med EES-avtalet, och i synnerhet med det allmänna diskrimineringsförbudet i artikel 4, i den mån den är tillämplig på kärande med hemvist i en EES-medlemsstat? |
| --- | --- |

2.

Är bestämmelsen i § 57.2.1 i Liechtensteins Zivilprozessordnung, enligt vilken kärande med hemvist i annan stat kan undantas från skyldigheten att ställa säkerhet för rättegångskostnader under förutsättning att verkställighet är möjlig i deras hemvistland, förenlig med EES-avtalet, och i synnerhet med det allmänna diskrimineringsförbudet i artikel 4, i den mån den är tillämplig på kärande med hemvist i en EES-medlemsstat?

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 2.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 325/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 325/23

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2010/C 325/07

| 1. | Kommissionen mottog den 23 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Danish Crown AmbA (Danish Crown, Danmark), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar kontroll över delar av företaget D&S Fleisch GmbH (D&S, Tyskland), genom förvärv av tillgångar. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 23 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Danish Crown AmbA (Danish Crown, Danmark), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar kontroll över delar av företaget D&S Fleisch GmbH (D&S, Tyskland), genom förvärv av tillgångar.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Danish Crown: Slakt av grisar och nötboskap samt tillverkning av och handel med köttprodukter, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Danish Crown: Slakt av grisar och nötboskap samt tillverkning av och handel med köttprodukter,

| — | D&S: Slakt och produktion av griskött. |
| --- | --- |

—

D&S: Slakt och produktion av griskött.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6029 – Danish Crown/D&S Fleisch, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 2.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 325/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 325/24

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2010/C 325/08

| 1. | Kommissionen mottog den 24 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen The Blackstone Group LP (Blackstone, Förenta staterna) och First Reserve Corporation (FRC, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget PBF Energy Company LLC (PBF, Förenta staterna), genom ett avtal. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 24 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen The Blackstone Group LP (Blackstone, Förenta staterna) och First Reserve Corporation (FRC, Förenta staterna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget PBF Energy Company LLC (PBF, Förenta staterna), genom ett avtal.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | FRC: Investeringar i globala energibolag inbegripet tjänster i samband med oljeutvinning, energiinfrastruktur samt kraft- och energireserver, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

FRC: Investeringar i globala energibolag inbegripet tjänster i samband med oljeutvinning, energiinfrastruktur samt kraft- och energireserver,

| — | Blackstone: Global alternativ tillgångsförvaltning och tillhandahållande av finansiella rådgivningstjänster, |
| --- | --- |

—

Blackstone: Global alternativ tillgångsförvaltning och tillhandahållande av finansiella rådgivningstjänster,

| — | PBF: Oljeraffinering i Förenta staterna. |
| --- | --- |

—

PBF: Oljeraffinering i Förenta staterna.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6054 – First Reserve Corporation/Blackstone/PBF Energy, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---

| 2.12.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 325/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2.12.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 325/25

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

2010/C 325/09

| 1. | Kommissionen mottog den 25 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen London & Continental Railways Limited (LCR, Storbritannien) och Lend Lease Europe Limited som tillhör Lend Lease-koncernen (Lend Lease, Australien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Stratford City Business District Limited (SCBD, Storbritannien) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 25 november 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen London & Continental Railways Limited (LCR, Storbritannien) och Lend Lease Europe Limited som tillhör Lend Lease-koncernen (Lend Lease, Australien), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordningen, förvärvar gemensam kontroll över företaget Stratford City Business District Limited (SCBD, Storbritannien) genom förvärv av aktier i ett nyskapat företag som utgör ett gemensamt företag.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | LCR: Aktieinnehav i Eurostar International Limited och utvecklingsintressen i King's cross och Stratford i London, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

LCR: Aktieinnehav i Eurostar International Limited och utvecklingsintressen i King's cross och Stratford i London,

| — | Lend Lease: Internationellt fastighetsbolag, verksamt inom utveckling, fondförvaltning, projekt- och byggnadsförvaltning samt kapital- och fastighetsförvaltning, |
| --- | --- |

—

Lend Lease: Internationellt fastighetsbolag, verksamt inom utveckling, fondförvaltning, projekt- och byggnadsförvaltning samt kapital- och fastighetsförvaltning,

| — | SCBD: Utveckling och förvaltning av mark i Stratford City i London. |
| --- | --- |

—

SCBD: Utveckling och förvaltning av mark i Stratford City i London.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt EG:s koncentrationsförordning (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.6052 – London & Continental Railways/Lend Lease Europe/Stratford City Business District, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32 (Tillkännagivande om ett förenklat förfarande).

---